\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Alois Jir�sek
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Filosofsk� historie
}

\end{center}

D�lo n�s p�en�� do 1. poloviny 19. stolet�, do prost�ed� Litomy�le a �ivota
student�, kte�� se zde p�ipravuj� na zkou�ku z filosofie.

Bl��e se seznamujeme se studenty Vav�enou, Frybortem, Zelenkou a �p�nou.
V�ichni piln� studuj� a sami vzd�l�vaj� jin�, jako nap��klad Vav�ena, kter�
d�v� hodiny synovi pana Roub�nka, kter� je ��edn�kem (aktu�rem). P�es ve�ker�
studium ale nezapom�naj� ��t, potk�vaj� d�vky, kter� pak chovaj� v srdci.
P��b�h je pro��snut studentskou slavnost� maj�les, m�jovou slavnost�. Ta u� po
dva roky nebyla, nebo� ji biskupsk� komisa� ve jm�nu biskupa hradeck�ho
zak�zal. A stejn� to m�lo b�t i tentokr�t. Poslucha�i filosofie se ale proti
tomuto na��zen� postavili a maj�les uskute�nili. Jejich podporovatelem se stala
cel� Litomy�l.

Kdy� Vav�ena chodil vyu�ovat Fricka, syna pana Roub�nka, potk�val se s Lenkou,
kter� u Roub�nk� slou�ila. U n� si v�iml velk�ho vlasteneck�ho c�t�n� a ihned
si ji zamiloval. Na ni ale ��rlila jej� sest�enice Lotty, dcera aktu�ra.
Nel�bilo se j�, �e si Vav�ena pov�d� �ast�ji s Lenkou a s n� ne. Nakonec Lence
pan� aktu�rov� zak�zala se s Vav�enou sch�zet. Pot� co Vav�ena p�i slavnosti
maj�les p�i�el pozd� na �tverylku, na kterou se zadal s Lotty, a kdy� se pan�
aktu�rov� dozv�d�la od m�stn� dohazova�ky Rollerov�, �e Vav�ena tehdy tr�vil
�as s Lenkou, nev�hala a sv�ho ma�ela p�esv�d�ila, �e Vav�ena nen� t�m prav�m,
kdo by m�l vyu�ovat jejich syna Fricka. Ale i p�esto z�stal Vav�ena s Lenkou v
kontaktu. Psal j� psan��ka a pos�lal je p�es sv�ho n�stupce, kter� psan��ka
Lence doru�il. Mnohdy j� tak� poslal kn��ku, kterou si se zal�ben�m Lenka
p�e�etla.

Frybort zase miloval d�vku pan� dom�c�, M�rinku, kter� bydlela ve stejn�m dom�
jako studenti. T�m poskytla ubytov�n� sle�na Elis, star�� d�ma, je� se o n�
starala jako o vlastn� d�ti.

Skon�ila slavnost maj�les a jej� hlavn� po�adatel� byli pot�est�ni �koln�m
v�zen�m - karcerem.

Minul podzim a za�al se p�ipravovat filosofsk� ples. Po n�m nastaly zkou�ky z
filosofie, na kter� se studenti p�ipravovali. Pro n�koho skon�ily �sp�n�.
N�kdo v�ak byl ale zklam�n, proto�e neusp�l. Mezi ��astn� pat�il Vav�ena,
Frybort i Zelenka, kter� studie bral opravdu v�n� a o nic jin�ho se nezaj�mal
(ani o maj�les). Ne��astn� byl v�ak �p�na, proto�e propadl. Sle�na Elis tomu
nemohla uv��it, proto�e se posledn� dobou tak� hodn� p�ipravoval. Na ne�sp�chu
se jist� pod�lela ne��astn� l�ska. �p�na se toti� zamiloval do M�rinky. Jej�
srdce v�ak pat�ilo Frybortovi. �p�na se rozhodl, �e nebude rok opakovat a
rad�ji vstoup� do kl�tera.

"Filozofsk� historie" se tak� zmi�uje o p�du Metternicha a o revolu�n�m roku
1848. Tehdy se zakl�daly studentsk� a z�meck� legie. Kdy� v�ak do Litomy�le
dorazila zpr�va, �e lid v Praze se chopil zbran� proti c�sa�sk�mu vojsku,
ozn�mil hrab� �or�, �e on proti c�sa�i bojovat nebude. A proto do Prahy na
barik�dy odch�zej� dobrovoln�ci, mezi kter�mi nechyb� ani Frybort a Vav�ena. V
Praze oba dva potk�vaj� mnicha �p�nu. Ten zde um�r�.

D�lo kon�� svatbou Fryborta s M�rinkou a svatbou Vav�eny s Lenkou. Lenka ve
sle�n� Elis na�la velmi dobrou p��telkyni.  Dozv�d�la se od n�, �e kdysi znala
jej�ho nebo�t�ka str�ce, kter� Lenku vychov�val.

Ne� minuly pr�zdniny, stihl pan� Roub�nkovou a jej� dceru velk� z�rmutek. Pan
aktu�r podlehl sv� nemoci a zem�el.

Pan� aktu�rov� d�l prob�rala (p�ev�n� n�mecky) s m�stn� dohazova�kou neklidnou
dobu a na Len�inu svatbu ani nep�i�la.  Z�ejm� proto, �e sama Lotty je�t�
nikoho nem�la.

{\bf Alois Jir�sek} (1851---1930) byl v�znamn� �esk� romanopisec  a  dramatik,
tv�rce  historick�ch  pov�dek,  rom�n� a  cyklick�ch  rom�nov�ch kronik  z
�esk�ch  d�jin (husitstv�, pob�lohorsk� protireformace, n�rodn� obrozen�),
historick�ch a  vesnick�ch dramat a her s poh�dkov�mi  motivy.  Narodil se ve
v�chodo�esk�m Hronov�,  vyr�stal v Broumov�.  Absolvoval gymn�zium  v Hradci
Kr�lov�  (1867-71). Po  studiu d�jepisu na filosofick� fakult� v Praze
(1871-74) p�sobil jako st�edo�kolsk� u�itel v Litomy�li a po roce 1888 v Praze.
V roce 1917 jako prvn� podepsal 'Manifest �esk�ch spisovatel�',  ��m� vyj�d�il
touhu po n�rodn� samostatnosti. Po volb�ch  v roce 1920 se  stal �lenem
republikov�ho sen�tu.  V letech 1901-21  redigoval �asopis  'Zvon'. Historickou
objektivnost�, realisti�nost� a aktu�ln�m  vyl��en�m smyslu  �esk�ch d�jin
p�ibl��il  sv� d�la  sou�asnosti. Vyb�ral si  l�tky romantick�  i
psychologick�, konfrontoval osobn� ide�ly  se soudobou spole�nost�.  Hlub��
pohled na vlastn�  �ivotn� epochu rozvinul  ve sv�ch memo�rech. Zem�el v Praze.
Mezi jeho d�ly je dlu�no zm�nit nap�. {\it Lucernu}, {\it U n�s}, {\it
Bratrstvo} nebo {\it Mezi proudy}.


\end{document}
