\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Gabriel Garc�a M�rquez
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Kronika ohl�en� smrti
}

\end{center}

Tento rom�n kolektivn� viny  se odehr�v� v  jednom p��stavn�m m�ste�ku  v
Kolumbii. Je ps�n ich-formou, vyprav��em je p��tel zavra�d�n�ho a z�rove�
bratranec vrah�.  Tuto kroniku p�itom psal a� po 27 letech od �inu. Celou tu
dobu si shroma��oval informace a data, jak v�e chronologicky prob�halo, a
zji��oval,  co ka�d� to  r�no a  p�ede�lou noc  d�lal. Ptal  se ka�d�ho  ob�ana
v jejich vesnici,  pon�vad� to  byla  velmi "ve�ejn�"  vra�da.  Ka�d� v�d�l, co
cht�j� vrazi prov�st, ale nikdo tomu rapidn� nezabr�nil.

Rom�n za��n� osudn�m  r�nem, kdy  do vesni�ky  p�ij��d� biskup.  To r�no, kdy
se  ka�d� t�� na  jeho p��jezd a  p�ipravuje si pro  n�j r�zn� daty, se  stane
vra�da, o  kter� v� skoro  ka�d� ve  vesnici, hned jak se probudil. Jen chud�k
Santiago Nasar ne. Tento 24  let� ml�denec je p�ed sv�m  domem ubod�n no�i  na
zab�jen� vep��  bratry Pedrem a Pablem Viceriov�mi.

V�e za�alo p��jezdem bohat�ho Bayarda San Rom�na do vesni�ky. Tento mu� m�l
podivnou  minulost. ��kalo se  o n�m, �e  jezd� od m�sta  k m�stu a hled� si
man�elku. Str�vil zde p�r dn� a hned se  zamiloval do mlad� Angely Vicariov�.
Po��dal Angeliny matku o jej� ruku, ani� se znali. Angela nikdy moc
neprotestovala. Byla vychov�na tak,  �e a� si pro ni  p�ijde bohat� ml�denec a
po��d� rodi�e o jej�  ruku, neexistuje z�porn� odpov��.

Svatba byla  velkolep�, pozv�ni  na svatebn�  hostinu byli  v�ichni vesni�an�.
Hostina se konala na  n�m�st� a v okol�. Ka�d�  p�ip�jel na zdrav� novoman�el�,
p��l jim hodn� �t�st�... Hostina se prot�hla a� do rann�ch hodin.  Brzk�ho r�na
dal��ho  dne m�l p�ijet  biskup.  V�t�ina ze svateb�an�  tedy ani ne�la  sp�t.
Prot�hli si  to a�  do p��jezdu.

Jedinou osobou, kter� ze svatby nem�la radost, ale sp��e strach,  a to hlavn�
ze svatebn�  noci, byla  novoman�elka Angela.  Od  ka�d� mlad� d�vky, kter�
je�t�  nem�la v�nou zn�most,  se �ekalo, �e  je poctiv�. U Angely tak bohu�el
nebylo. Sv��ila se se sv�m tajemstv�m matce a bl�zk�  p��telkyni. Ty  j�
poradily r�zn�  triky, jak  mu�e oklamat o jej� poctivosti. Angela byla ale tak
nerv�zn� o  svatebn� noci, �e tajemstv� bylo ihned prozrazeno. Bayardo se tedy
na�tval a je�t� tu noc odvedl a vr�til svoji nev�stu rodi��m.

O Angelin� nepoctivosti  v�ak nev�d�li  jej� dva brat�i  - Pedro  a Pablo.
Jakmile  svoji sestru  vid�li  doma, vr�cenou  a  ubre�enou, rozzu�ili se a
obvinili za tento �in pr�v� Santiaga Nasara. Proto�e rodina Vicariov�ch
vlastnila  n�kolik vep�� a  �ivila se t�m  p�dem zabija�kami, bylo samoz�ejm�,
�e maj� doma  n�kolik velk�ch  no��.

Ka�d� se tedy vzal po jednom, zabalili  si je do novin a vydali  se zab�t
Santiaga.  Sv�j �mysl  netajili,  po ulic�ch  potk�vali  lidi vracej�c� se ze
svatebn� hostiny, jeliko�  bylo k r�nu  a ka�d�  z nich se ptal,  kam jdou,  �e
hostina  u� kon��.  Brat�i se  ka�d�mu pochlubili, �e  jdou  zab�t  Santiaga
Nasara.  V�t�ina  z  nich  si myslela, �e jsou opil� a nev�, co pov�daj�, a
proto nic ned�lali  k tomu, aby alespo� chud�ka Santiaga varovali.

Jakoby naschv�l a� na posledn�  chv�li lid� pochopili, �e to  nen� �ert. Celou
dobu,  kdy  m�li n�kolik  mo�nost�  Santiaga  varovat, ml�eli. Na posledn�
chv�li se sb�hla honi�ka o Santiaga. Ale brat�i Vicariovi byli rychlej��, a tak
nic neru��c� Santiago byl  n�kolika ranami probodnut p�ed vlastn�m domem.

{\bf Gabriel Garc�a M�rquez} (1928) je kolumbijsk� romanopisec,  pov�dk��,
publicista  a filmov�  sc�n�rista. Narodil  se ve  m�st� Aracataca.  V letech
1947-49 ne�sp�n� studoval pr�va v  Bogot�. Od roku  1955 p�sobil jako
zpravodaj  liber�ln�ho den�ku 'El  Espectador' v Evrop�  (v ��jnu t�ho� roku
nav�t�vil i tehdej�� �eskoslovensko). Psal report�e a filmov� kritiky, v ��m�
studoval re�ii. Po  z�kazu den�ku �il v naprost� chudob� v Pa���i.  V letech
1961-67 pob�val s rodinou v  Mexiku. Po roce 1975 nav�zal u��� vztahy  s
kub�nskou vl�dou --- svou novin��skou pr�ci  v�noval obhajob� kub�nsk� revoluce
a kritice  vojensk�ch diktatur v  Latinsk� Americe. Laure�t Nobelovy ceny za
literaturu pro rok 1982. Mezi jeho dal�� d�la pat�� {\it �tern� siesta}, {\it
Spadan� list�} nebo {\it Podzim patriarchy}.


\end{document}
