\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Honor� de Balzac
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Otec Goriot
}

\end{center}

Tento francouzsk�   realistick�    rom�n,   odhaluj�c�    prost�ednictv�m
individu�ln�ch  osud�   �padek   cit�  a   mravnosti   pod   tlakem
odlid�t�n�ch  spole�ensk�ch  pom�r�, je sou��st� voln�ho rom�nov�ho cyklu,
kter� pokra�uje rom�ny Ztracen� iluze a Lesk a b�da kurtiz�n.

V  pa���sk�m  penzionu  vdovy Vauquerov� dojde k  n�hodn�mu propojen�  dvou
protich�dn�ch  osud�: b�val�ho �sp�n�ho podnikatele Goriota,  ji� star�ho a
spole�ensky degradovan�ho, a mlad�ho Ev�ena Rastignaka, kter� do Pa���e  p�i�el
studovat pr�va.  Zat�mco  Goriot je  zde zasti�en ji�  v dob�  sv�ho
spole�ensk�ho �padku, a hyne opu�t�n a finan�n� zruinov�n sobeck�mi dcerami, m�
v�voj  Rastignakovy  osobnosti  tendenci  opa�nou.

Po bli���m  pozn�n�  panuj�c�ch  spole�ensk�ch  z�konitost�,  je�   mu
zprost�edkovala vzd�len�  p��buzn�,  komtesa de  Beaus�ant,  a  pod vlivem
dal��ho n�jemn�ka penzi�nu, uprchl�ho trestance Vautrina, se Rastignac  z��k�
p�vodn�ch  dobr�ch  p�edsevzet�,  a  p�esto�e  je ot�esen trag�di�  Goriota,
v�t�z�  v  n�m  cti��dost  a  st�v�  se milencem jedn�  z jeho  dcer, od  n��
o�ek�v�,  �e mu  sv�m  vlivem dopom��e ke  kari��e.

Ob�  hlavn� postavy  - Goriot  a Rastignac  - p�edstavuj� p�es  zd�nlivou
protich�dnost  sv�ch osud�  spole�ensk� typy  poznamenan�  stejn�m   soci�ln�m
prost�ed�m   a  jeho   ryze pen�n�mi, zmaterializovan�mi  mezilidsk�mi
vztahy, v  nich�  nen� m�sto pro poctivost, cit a jin�  hodnoty. Smrt Goriota
m� tak  svou obm�nu v mor�ln� smrti Rastignakov�, kter� v z�v�ru rom�nu
p�ij�m� za sv� ne�ist� pravidla hry jejich� ob�t� se stal Goriot.

{\bf Honor� de Balzac} (1799---1850, vl. jm. Balssa) byl Francouzsk�
romanopisec a novin��, zakladatel modern�ho kriticko-realistick�ho  rom�nu.
Narodil se v Tours. Sv�j  rozs�hl� rom�nov� cyklus  ozna�il  jako "Lidskou
komedii"  ("La  Com�die humaine")  a  rozd�lil  jej na  "Studie  mrav�",
"Studie filosofick�" a "Studie analytick�". Dok�zal mistrn� vystihnout �enskou
psychologii a lidi posedl� n�jakou v�n� (nap��klad po kari��e nebo po
pen�z�ch).  Vlastn� �ivot m�l ov�em  velice kru�n�. Pot�, co p�i�el  do Pa���e,
psal zpo��tku  um�lecky naprosto podpr�m�rn� rom�ny a d�ky tomu se dlouho
ut�p�l v dluz�ch. Zkou�el v�echno mo�n�, pracoval po noc�ch, dokonce  se o�enil
s polskou �lechti�nou, av�ak brzy po svatb� zem�el. Jeho d�lo v�sti�n�
zachycuje spole�nost v cel� jej� souvislosti a d�v� nahl�dnout do jej� vnit�n�
logiky a skryt�ho smyslu. Zem�el v Pa���i. Mezi jeho dal�� d�la pat�� {\it
Ev�enie Grandetov�}, {\it Bankovn� d�m Nucingen} nebo {\it �agr�nov� (osl�)
k��e}.



\end{document}
