\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Jan Amos Komensk�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Labyrint sv�ta a r�j srdce
}

\end{center}


V Labyrintu se Komensk� nep�edstavuje jako myslitel sv�ta, n�br� jako poutn�k,
kter� sv�tem proch�z�.

Sv�t je uspo��d�n jako velk� st�edov�k� m�sto. M�sto m� dv� br�ny; jednou se do
m�sta vch�z� --- branou narozen� --- a druhou se odch�z� --- branou smrti. Od
br�ny �ivota proch�z� ulic� d�tstv�, po kter� dojde a� k br�n� rozchodu. V t�to
br�n� sed� osud a ur�uje ka�d�mu pr�b�h dal��ho �ivota. Uprost�ed m�sta se
vyp�naj� dva hrady, hrad �t�st�ny a hrad Moudrosti, vl�dkyn� sv�ta. Komensk�
proch�z� m�stem, aby poznal jeho z��zen�. Chce to m�sto poznat, proto mu osud
neur�uje ��dn� povol�n�.  Osud mu tak� dovoluje si n�jak� vybrat. Na cest�ch ho
doprov�z� V�ezv�d neboli V�udebud a M�men�.

V�ezv�d je symbolem lidsk� zv�davosti. Pro poutn�ka v�ak nen� lehk� poznat
tento sv�t. Na o��ch m� br�le m�men�, kter� jsou zasazeny v rohovin� zvyku.
Tyto br�le zn�zor�uj� lidskou pohodlnost, kter� se spokojuje s pouh�m zd�n�m a
dom�nkami m�sto skute�n�ho pozn�n�, co je na sv�t� spr�vn� a nezbytn�. Ve sv�
slepot� se lid� sna�� dostat na hrad n�hodn�ho �t�st�.  Av�ak prav� cesta z
hradu ctnosti je zarostl�. Lid� se sna�� dostat na hrad postran�mi uli�kami
jako je nepravost. Poutn�k je nakonec uveden ke kr�lovn� Moudrosti. Vl�dkyn�
sv�ta Moudrost je obklopena r�dkyn�mi, kter� p�edstavuj� jednotliv� ctnosti.
Pak nast�v� soud mezi jednotliv�mi nectnostmi. Komensk� je zn�zor�uje jako
ur�it� osoby. Tak t�eba �alamoun, p�edstavitel �lov�ka moudr�ho, kter� se d�
zl�kat �patnost� sv�ta. Lidsk� moudrost je zde st�l�, aby mohla napravit cel�
sv�t.

Poutn�k doch�z� k pozn�n� sv�ta a je j�m znechucen. Chce p�esko�it hradbu
sv�ta, ale boj� se smrti. Nab�v� op�t klidu a� tehdy, kdy� ho Bo�� sluha zavede
do kom�rky sv�ho srdce. Kom�rku svou vy�ist� a p�ijme Boha za sv�ho hosta. S
Bohem sprav� sv�t k�es�an� a prav� �t�st�, kter� nen� slep� ani pom�jej�c�,
n�br� trval� a z�slou�en�. Toto �t�st� je doslova vybojovan� tuh�m od��k�n�m a
je zaslou�eno na moudrosti bo�sk�. Labyrint vynik� pevnou a ��elnou stavbou.
Poutn�k proch�z� jednotliv�mi stavy a v�ude je nespokojen. V�udybud ztraceje u�
trp�livost nal�h� na poutn�ka, aby si ji� vybral n�jak� povol�n�. Nikde v�ak
nenach�z� spr�vnou cestu, v�ude vid� fale� a n�sil�. V nejv�t�� �zkosti je v�ak
opu�t�n V�udebudem a nast�v� zvrat. Poutn�k pak vstupuje do neviditeln� c�rkve
a pozoruje vlastnosti k�es�an�. Pozoruje tak� jejich ��d, svobodu, pokoj a
nezkalenou radost.

V posledn� kapitole poutn�k spat�uje sl�vu bo�� a je p�ijat za �lena rodiny
Bo��ch lid�. Je dokonale usm��en, kon�� slavnou modlitbou, kter� je z�v�rem
cel� knihy.

{\bf Jan Amos Komensk�} se narodil 28. 3. 1592 v Nivnici �i v Uhersk�m Brodu.
Vy���ho vzd�l�n� se mu dostalo a� na Bratrsk� akademii v P�erov�. Pozd�ji
studoval na kalv�nsky orientovan� vysok� �kole v Herbornu, kr�tce i na
univerzit� v Heidelbergu. Od roku 1621 je pron�sledov�n, roku 1628 opou�t�
nav�dy svou vlast a uchyluje se do Le�na, kde vznikaj� jeho z�sadn� pedagogick�
d�la ({\it Velk� didaktika}) stejn� jako prvn� pansofick� d�la. V letech
1641--42 p�sob� v Anglii, v roce 1642 pak vch�z� do slu�eb rodiny de Geer�,
kte�� jej finan�n� podporovali po cel� jeho �ivot. V pades�t�ch letech p��e sv�
hlavn� d�lo {\it Obecn� porada o n�prav� v�c� lidsk�ch}, zat�mco pracuje na
reform� vzd�l�n� v Sedmihradsku. Od roku 1656 �ije v Amsterodamu, um�r� 15. 11.
1670, poh�ben je v Naardenu.

\end{document}
