\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Josef Kajet�n Tyl
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Strakonick� dud�k
}

\end{center}

Hra vypr�v� o l�sce mezi  �vandou a Dorotkou. Oba by  se cht�li vz�t, ale
jejich  l�sce nep�eje otec Dorotky, star�  hajn� Trnka. P���inou sporu jsou
pen�ze - �vanda, kter� ani svou matku nesta�il poznat, si vyd�l�v� pen�ze
hudbou na dudy. Ale v �ech�ch mu toto povol�n� nevyn��. Rozhodne se  tedy
vyd�l�vat pen�ze v cizin�. Doslechl  se toti�, �e v cizin� padaj�  do kapsy
hudebn�k�m tis�ce tolar�. Na sc�nu vstupuj� tak�  nadp�irozen� bytosti. Jednou
z nich je polednice, �vandova  matka, kterou Lesana, lesn� panna, vyhnala z
jej�ho spole�enstv�, proto�e m�la d�t�.  Rosava popros� lesn� panny, aby
o�arovaly �vandovy dudy:

\begin{verse}
"Dechn�te mu v jeho dudy\\
svoje sladk� zp�vy,\\
aby hran�m jeho v�udy,\\
kamkoli jen vkro��,\\
ztichly smutek, bol a hn�vy,\\
radostn� i slza tekla z o��;\\
by se ka�d� srdce na n�j sm�lo,\\
v�ak i zlat� odplaty mu p��lo!"
\end{verse}

�vanda tedy vyraz� do sv�ta, rozlou�� se s Dorotkou a sl�b� j�, �e bude koukat
jen na pen�ze. Na sv� cest� potk�v� v jedn� hospod� v cizin� Vocilku, chlap�ka
s ne p��li� dobr�mi vlastnostmi. Pro sv�j osobn� prosp�ch je kdykoli ochoten k
jak�koli �patnosti. Nezn� v�bec l�sku k vlasti a v�� silou nut� �vandu, aby
zradil krajany, kte�� se s n�m n�hodou potk�vaj� v  ji� zm�n�n� hospod�.
Kalafuna, jeho v�rn� p��tel a Dorotka se toti� vydali do sv�ta hledat �vandu,
proto�e dud�k do  Strakonic nep�i�el ani po osmi t�dnech, jak  sl�bil. Po
��astn�m shled�n� se �vanda  vyd�v� za princeznou Zulikou, aby ji  obveselil
svou hudbou, proto�e Zulika trp� ukrutnou skleslost�.

�kol se mu splnit poda��, ale dal�� probl�my �vandu neminou.  Zulika chce
odm�tnout sv�ho �enicha Alamira a m�sto toho si vz�t dud�ka. To samoz�ejm�
vyvol�v� rozho��en� u Dorotky, Alamira i u �vandy, kter� ale p�ekvapen�m na
svou obhajobu nic ne��k� a nen� schopen slova ani tehdy, kdy� str�e odv�d�j�
bou��c�  se Dorotku. Pak je �vanda zajat Alamirem. Z v�zen� se v�ak brzo
dostane.

Zde se na chv�li rozch�zej� osudy hrdin�. V�ichni se op�t setk�vaj� ve
Strakonic�ch. �vanda p�esv�d�uje Dorotku, �e ona  je jeho jedinou l�skou.
Dorotka ho v�ak neposlouch�  a chce od n�j jednou prov�dy.  Pot� nastupuje na
sc�nu Rosava,  kter� Dorotce sd�luje, �e pokud  ho o p�lnoci nevysvobod�  z
ritu�lu zl�ch duch�, �vanda zem�e.

Hra m� ��astn� konec, Dorotka �vandu zachr�n� a oba se zase udob��.


{\bf Josef Kajet�n Tyl} pat�� mezi nejv�znamn�j�� osobnosti n�rodn�ho obrozen�.
Byl to horliv� vlastenec, v�znamn� dramatik, ale psal i �l�nky a novely z
divadeln�ho prost�ed�, pokou�el se i o poezii. Nav�c byl v�znamn�m
organiz�torem besed i b�l�.

Tylova l�ska k divadlu se probudila vlivem profesora Klicpery na hradeckem
gymn�ziu. P�sobil n�jak� �as v ko�ovn� divadeln� spole�nosti a divadlu . Od roku
1842 ��dil �esk� p�edstaven� na vedlej�� sc�n� Stavovsk�ho divadla. Po por�ce
revoluce 1848/9 ode�el op�t ke ko�ovn� spole�nosti. Na p�elomu 40./50. let se
tak� tvo�� protitylovsk� fronta mezi divadeln�ky, kte�� ch�pou, �e je t�eba
tvo�it i n�ro�n� d�la. Tyl se sice nebr�n� kritice a soci�ln�m a dal��m o�ehav�m
probl�m�m, ale vet�ina d�la m� v sobe sentiment�ln� n�boj. Ostr� revolu�n�
n�boj z�sk�vaj� pozd�ji jeho posledn� hry vznikaj�c� po revoluci.

Popul�rn� byly Tylovy veselohry, kter� m�ly vzor v m�dn� v�de�sk� fra�ce.
Nejpopul�rn�j�� byla z�ejm� Fidlova�ka, v n�� poprv� zazn�la �kroupova p�se�
Kde domov m�j. Zvl�tn� skupinou jsou dramatick� b�chorky, co� jsou hry s
nadp�irozen�mi bytostmi, kter� dod�vaj� h�e kouzlo a symbolizuji lidov� n�zor,
�e p��roda tvo�� jednotu s �lov�kem.  Aktu�ln� my�lenky a situaci rozv�d�j� hry
s historick�m n�m�tem jako Kutnohor�t� hav��i (prvn� soci�ln� drama), Jan Hus
nebo Jan �izka z Trocnova a bitva u Sudom��e, kter� spole�n� jsou hrou
Tvrdohlav� �ena napln�ny revolu�n�mi ide�ly a demokratick�mi my�lenkami.

\end{document}
