\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Sofokles
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Kr�l Oidipus
}

\end{center}

V칻ba ur�ila kr�lu Laiovi, �e ho jeho vlastn� syn usmrt� a o�en� se s jeho
man�elkou, svou matkou. Kdy� se mu narodil syn, p�ik�zal, aby mu probodli nohy
a pohodili v lese na ho�e Kithari�nu.

Otrok, kter� to m�l prov�st, ho ale odnesl past��i korinsk�ho kr�le. Kr�l
Polybos nem�l vlastn� d�ti, a proto ho p�ijal za sv�ho. Dal mu jm�no Oidipus,
co� znamen� "s opuchl�ma nohama." Vychoval ho, ale kdy� mu p�i hostin� opil�
p��tel vytkne jeho p�vod, odebere se Oidipus do delfsk� v�t�rny, aby se ot�zal
na rodi�e. Dozv� se, co je mu v�t�no, a opust� proto domn�l� rodi�e. Cestou
nev�domky zabije otce Laia.

Nedaleko Th�b  rozlu�t� z�hadu Sfingy a osvobod� m�sto od nestv�ry. Odm�nou
dostane kr�lovsk� tr�n a ruku ovdov�l� kr�lovny Iokast�. Zat�m v�ak nev�, �e je
jeho matkou.

Po n�kolika letech postihne Th�by stra�n� mor. T�m za��n� Oidipova trag�die.
Oidipus zjist�, �e mor bude su�ovat Th�by do t� doby, dokud bude ��t vrah kr�le
Laia. Pou�t� se do p�tr�n� a v�tec Teiresi�c mu nazna�� pravdu. On jej v h�dce
vyhost� z pal�ce.

Za v��m vid� sv�ho �vagra Kre�na, kter� se chce, dle sv�ho m�n�n�, zmocnit
tr�nu. Z toho d�vodu se pou�t� do h�dky i s Kre�nem. Po dal��m p�tr�n� ale
zji��uje, �e vrahem je z�ejm� on s�m.

Vysl�ch� mu�e, kter� vid�l Laiovu vra�du, tu se v d�ji objevuje past��, kter�
mu p�in�� zpr�vu o Polybov� smrti a mo�nosti n�stupu Oidipa na tr�n. Ten v�ak
vysv�tluje strach z n�vratu, proto�e si mysl�, �e je Polyb�v syn a �e ho m�
zab�t. Pastevec ho vyvede z omylu a �ekne mu, jak ho dostal od Laiova otroka a
dal kr�li Polybovi.

Po v�slechu Th�bsk�ho past��e se dozv�d� celou pravdu. Iokast� se ve sv�m
pokoji ob�s�. Oidipus, kdy� vid� co zp�sobil, se oslep�, aby nevid�l n�sledky.
Usm��� se s Kre�nem a po �ase je vyho�t�n z Th�b.

{\bf Sofokles} (496 p�.n.l. --- 406 p�.n.l.) byl �eck� dramatik. Narodil se v
Kol�nu u Ath�n, poch�zel z bohat�ch pom�r�, Perikl�v p��tel. Na jevi�ti se
objevil poprv� r.470        p�ed.n.l.  P�vodn� vystupoval s�m jako herec - pro
slab� hlas ale   musel jevi�t� opustit.  V roce 468 p�ed n.l. porazil Aischyla
v     sout�i dramatik�. Jako dramatik byl velmi �sp�n�; jeho dramatick� d�lo
obsahovalo asi 120 her, zachovalo se v�ak pouze 7 kompletn�ch trag�di� (nap�.
Antigona, �lektra �i Tr�ch��anky) a satyrsk� drama Sl�di�i.  Dramatu  p�isp�l
roz���en�m po�tu �len� souboru a zaveden�m t�et�ho herce a malovan�ch dekorac�.
D�le�it� bylo, �e nepsal tradi�n� d�jov�      sv�zan� triologie, ale jednotliv�
dramata. To napomohlo ke         zdramatizov�n� d�je.  Jeho tvorba je plna
p�esv�d�en� o nep�ekro�itelnosti odv�k�ch z�kon�: ti, kte�� se cht�li vyhnout
osudu, jsou potrest�ni a s nimi i cel� jejich rodiny.


\end{document}
