\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Umberto Eco
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Jm�no r��e
}

\end{center}

Tento historick�  rom�n byl  vyd�n v  r. 1980,  a zalo�il  autorovu sv�tovou
proslulost.  D�j  se  odehr�v� ve  14.  stolet�  v  obdob� teologick�ch a
n�bo�ensk�ch spor�. Star� benediktinsk� mnich Adso z Melku sepisuje  ud�losti,
jich�  se  stal jako  osmn�ctilet�  novic sv�dkem v  hornoitalsk�m
benediktinsk�m  opatstv�.

V Prologu  o  7 kapitol�ch (Prvn� a� Sedm� den), d�le roz�len�n�ch na
podkapitoly, vypr�v�, jak  spolu se  sv�m mistrem,  franti�k�nem z
Baskervillu, narazili na s�rii z�hadn�ch vra�d  mnich�, k nim� doch�zelo den
po dni. P�tr�n� po  stop�ch t�chto vra�d  vede mistra a  jeho ��ka  do opatsk�
knihovny,  podobaj�c�  se  labyrintu.

Odhalov�n�   z�hady prob�h� velmi pomalu a slo�it�. Adso po boku sv�ho u�itele
postupn� pronik� do taj�  nejr�zn�j��ch v�d  a pokou�� se  vyznat v  dal��ch
jevech, kter�  s  p��padem  souvisej�. Kl��em  k  �e�en�  se  stane tajemn�
rukopis, kter� je ukr�v�n v knihovn�.

B�hem p�tr�n� je Adso sv�dkem setk�n� c�sa�sk� legace s pape�ov�mi vyslanci,
p�i n�m�  m� b�t prost�edn�kem  Vil�m z  Baskervillu. Setk�n�,  je� se
neskon�� dohodou v teologick�ch a filozofick�ch ot�zk�ch, vyvrchol� procesem s
b�val�mi  �leny heretick�  Dolcinovy  sekty. Z  �arod�jnictv�  je obvin�na
vesnick�  d�vka,  s  kterou Adso  pro�il  milostn�  vztah.  Inkvizitor  ji
odv��  spolu  s  odsouzen�m  p�edstavitelem  sekty Salvatorem.

Tajemn�m rukopisem  je nezn�m�  druh� d�l  Aristotelovy Poetiky, pojedn�vaj�c�
o sm�chu. Star� a slep� knihovn�k Jorge  jej pova�uje za nebezpe�nou v�zvu k
pravdiv�mu pozn�n�. Uk�e se  v�ak, �e Jorge je str�jcem v�ech  zlo�in�.
O�ek�v� p��chod Antikrista,  a aby zabr�nil rozpadu sv�ta,  poz�e manuskript
napu�t�n� jedem.  P�i po��ru, kter�  zachv�t�  knihovnu, zahyne  on  i opat  a
po��r  se roz���� na cel� opatstv�.

P��b�h hled�n� pravdy  tak kon��. Slo�it�  cesta za pozn�n�m,  pln� z�krut� a
nikdy  nekon��c�,  je  sama  o  sob�  p��nosem,  i  kdy� nep�in��  hmatateln�
v�sledky,  ale  vede  k  pochybnostem  a   k proz�en�.

{\bf Umberto Eco} se narodil roku 1932 v It�lii nedaleko Torina. Za�al studovat
pr�va, le� z�hy p�e�el na studium st�edov�k� filosofie a literatury. Po z�sk�n�
doktor�tu se v�noval �urnalistice a z�rove� za�al p�edn�et na svoj� alma mater
v Torinu. Stal se postupn� jedn�m z nejuzn�van�j��ch odborn�k� na filosofii
st�edov�ku, zejm�na Tom�e Akvinsk�ho, z�rove� se stal jedn�m ze zakladatel�
modern� semiotiky. N�hl� obrat v jeho akademick� kari��e v�ak znamenalo pr�v�
toto d�lo, stal se sv�tozn�m�m spisovatelem. Jeho dal�� rom�ny jsou {\it
Foucaultovo kyvadlo} a {\it Ostrov p�ede�l�ho dne}.

\end{document}
