\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Viktor Dyk
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Krysa�
}

\end{center}


Krysa� p�ijde do m�sta Hammeln, zdej�� lid� ho tam pot�ebuj�, proto�e ve m�st�
je mnoho krys. Hned p�i p��chodu se zamiluje do Agnes --- ta m� sice �enicha
Kristi�na, ale Krysa�ovu l�sku op�tuje. Krysa� za sl�benou odm�nu 100 r�nsk�ch
vyvede krysy z m�sta.  Po spln�n� �kolu p�ipomene v hostinci U ��zniv�ho
�lov�ka radn�m (truhl��i Froschovi a krej��mu Strummovi), �e mu m�sto dosud
nevyplatilo odm�nu. Ale radn� se o��vaj� a odm�nu nevyplat�, proto�e je pr�
smlouva neplatn�, jeliko� nen� zn�ma druh� strana --- Krysa�, tak� nebyla
smlouva ukon�ena obvyklou zbo�nou formul�. Krysa� se chce pomst�t, tu noc maj�
oba radn� stra�n� sny, krej��mu se zd�, �e u�il 1000 oblek�, kter� se pod
Krysa�ov�m zrakem zm�nily v 1000 rub��. Truhl�� m� sen, �e vyrobil 1000
postel�, a �e se objevil Krysa� a postele se zm�nily v rakve. Pro Agnes v�ak
Krysa� m�stu odpou�t�. R�no od n� odch�z�, jde na horu Koppel, kter� je nad
m�stem a kon�� propast�. Pov�st prav�, �e tento sr�z nen� propast�, ale cestou
do Sedmihradska, zasl�ben� zem�, kde neexistuje strach ani bolest. L�ska ale
Krysa�e t�hne zp�t, jde k ��zniv�mu �lov�ku, kde je jedin� host, Faust. Ten
Krysa�i prozrad�, �e prodal ��blu srdce a ne du�i, potom chce Krysa�e
p�esv�d�it r�zn�mi kousky --- m�n� kocoura v tygra, �pinavou prostitutku v
trojskou Helenu, apod. Ale Krysa� se odm�tne zasl�bil ��blu.  Naopak se vrac� k
Agnes, ale ta je ji� zoufal�. Pot�, co Krysa� ode�el, p�i�el k n� Kristi�n ---
Agnes ho nem� r�da, ale �ek� s n�m d�t�, ��d� Krysa�e, aby ji zabil, nakonec ho
po��d�, aby ode�el. Krysa� odejde, ale sl�b�, �e se vr�t�. Agnes si od matky
nech� vypr�v�t poh�dku o Sedmihradsk� zemi, nakonec se utop� v �ece. Kdy� se
Krysa� vr�t�, najde jen matku, kter� ze��lela z dce�iny smrti. Krysa� za�ne
p�skat na p���alu, ne jemn� jako na krysy, ale naplno. V�echny t�hne jeho p�se�
za n�m. Krysa� je vyvede na Koppel a v�ichni spadnou do propasti. Jedin� kdo
p�e�ije je ryb�� J�rgen, kter�mu v�echno dojde a� druh� den. Nalezne toti�
nemluvn�, kter� sv�m k�ikem p�ekon� zvuk p���aly.

{\bf Krysa�} je tajemn� �lov�k, sm��en� se sv�m osudem v��n�ho cizince, ale
hluboce miluje Agnes, nem� r�d nespravedlnost, ale je ochoten kv�li Agnes
ledacos p�ekousnout. Je �estn� a rozumn�, nenech� se tak snadno zl�kat. Po tom
co jeho l�ska zem�e ztr�c� jeho �ivot smysl, p�evl�dne v n�m zloba i zoufalstv�
a pos�l� nevd��n� obyvatele m�sta do pekel. Dalo by se ��ci, �e to co ud�lal je
po�etil�, ale z�rove� i spravedliv�. Symbolicky vystupuje jako kladn� postava,
kter� vy�ist� m�sto od krys, od krys jako takov�ch a od lid�, kte�� se chovaj�
jako krysy.

{\bf Agnes} - d�vka, kter� je zasnouben� z rozumu, a� po setk�n� Krysa�e pozn�v�
pravou l�sku. Jde o miluj�c� kladnou postavu, kter� v zoufalstv� nem� dost sil
na to, aby bojovala s osudem. Pomoc� t�to postavy kritizuje Dyk spole�nost,
kter� �asto probl�m�m ut�k�, nebo vol� zbab�l� �e�en�. Kritizuje s�atky z
rozumu, kdy �enich p�edstavuje materi�ln�, ale nikoliv duchovn� zaji�t�n�.

{\bf Lid�} - lid� z Hammelnu nejsou p��li� zvl�tn�, maj� r�di svoje zvyky,
nep��li� nad�en� vid� cizince. Kdy� je v�ak pot�ebuj� nestyd� se jich vyu��vat,
dovedou b�t i krut�. Jsou prakti�t� a maj� r�di pen�ze, reprezentuj� m칻�ckou
povahu spole�nosti.

{\bf J\"orgen} je mo�n� jedin� opravdu cele kladn� postava z Hammelnu --- nikdy
nikomu neubli�uje, ani kdy� ostatn� ubli�uj� jemu. Proto si tak� zaslou�� b�t
zachr�n�n.

{\bf D�t�} symbolizuje nad�ji a z�chranu, proto�e je pro ryb��e z�chranou, kdy�
p�ek�i�� p���alu. Je nad�j�, �e se v�echno zm�n� a do Hammelnu se jednou vr�t�
dob�� lid�. Z�chr�n�n� si zaslou��, proto�e je�t� nen� krut�, v �ivot� je�t�
nikomu neubl��ilo.

Autor pou��v� spisovn� jazyk, trochu zabarven� star��mi v�razy, slovosled je
n�kdy tak� p�eh�zen�.  Dyk na druhou stranu nepou��v� dlouh� souv�t�, v�ty jsou
sp��e krat�� a jednodu���. �asto vyu��v� �e�nick� ot�zky. Slovn� z�soba je
bezpochyby bohat�.

{\bf Viktor Dyk} se narodil 31. 12. 1877 a zem�el 14. 5. 1931. Byl to �esk�
b�sn�k, prozaik, dramatik, novin�� a politik. P�vodn� pr�vn�k, od roku 1900 se
profesion�ln� v�noval literatu�e. Stal se mluv��m radik�ln�ho �esk�ho
nacionalismu a historismu - st�topr�vn�ho programu obnovy samostatn�ho �esk�ho
st�tu. Za 1. sv�tov� v�lky v odboji (1916 - 17 v�zn�n ve V�dni), od roku 1918
redaktor N�rodn�ch list� a p�ed�k �eskoslovensk� n�rodn� demokracie, po 1918
poslanec za n�rodn� demokratickou stranu, od 1925 sen�tor.  Atmosf�ru
studentsk�ho hnut� a politick�ch boj� z konce 19. stol. zachytil v rom�nu {\it
Prsty Habakukovy}. V b�snick�ch sb�rk�ch {\it Satiry a sarkasmy} nebo {\it
Poh�dky z na�� vesnice} kriticky a ironicky glosoval politick� a kulturn� �ivot
n�roda. Vztah jednotlivce k vlasti a n�rodu a mravn� smysl boje za n�rodn�
osvobozen� vyj�d�il v b�snick� tetralogii z obdob� 1. sv�tov� v�lky {\it Lehk�
a t�k� kroky}, {\it Anebo}, {\it Okno}, {\it Posledn� rok}.  Vrcholem jeho
intimn�, elegicky meditativn� lyriky, v n�� dosp�l k p�ekon�n� deziluze a
skepse zd�razn�n�m smyslu i tragick�ho heroismu st�le nov�ch z�pas� o
budoucnost, je posledn� b�snick� kniha {\it Dev�t� vlna}. Podobn� sv�r
romantick� touhy po ide�lu se skute�nost� a intelektu�ln� skeps� proch�z� celou
Dykovou tvorbou, lze zm�nit alespo� b�snickou sb�rku {\it Mil� sedmi
loupe�n�k�}.

\end{document}
