\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
V�t�zslav Nezval
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
B�sn� noci (Edison)
}

\end{center}

Sb�rka {\bf B�sn� noci} obsahuje Nezvalovy poetistick� b�sn� Podivuhodn�
kouzeln�k a Akrobat, zejm�na v�ak vrchol Nezvalova poetistick�ho obdob�, b�se�
{\it Edison} (naps�na 1927).

Edison vyjad�uje b�sn�kovu v�ru v pr�ci, kter� se st�v� poezi�, v�ru v pokrok
civilizace i s�lu lidsk� my�lenky. Do r�mce poetismu tak zasazuje chvalozp�v na
velikost lidsk�ho ducha, op�vuje �lov�ka a obdivuje se jeho schopnostem i
mo�nostem, pokud jen jsou vyu�ity k dobr�mu. To v�e geni�ln�m ver�em,
brilantn�m jazykem tolik charakteristick�m pro Nezvala. D�ky tomu tane p�ed
na�imi zraky tato b�se� jako jedna ze z�stav poetismu a v�bec modern�ch
b�snick�ch sm�r� na po��tku 20. stolet�.

Nezval --- inspirov�n mnohotv�rnost� �ivota --- je str�en v�sledky lidsk�
pr�ce, a proto p��e b�se� o jednom z nejv�t��ch vyn�lezc� sv� doby. Edisonova
pr�ce je t�k� a tvrd�, ale pro b�sn�ka m� p�vab dobrodru�stv�; tv�r�� �innost
vyn�lezce se podle n�ho podob� tvorb� b�sn�ka. Nezval vych�z� z n�kolika
ud�lost� Edisonova �ivota, je� si ov�em b�snicky p�etv��� a je� �ad� ve voln�m
sledu {\it(Jednou kr��el po New Yorku dobrodruh ... ; chodec zastavil se ml�ky
na Brodwayi ...  ; mal� ned�le, ach kolik jasn�ch zvon� ... ; sp�v�te p�t hodin
denn� --- v�m to sta�� ... ; jedenkr�t jste uz�el v Pensylv�nii noc a
obloukovou lampu u Bakera ...)}.

A tyto skute�nosti vyvol�vaj� v jeho fantazii p�edstavy, jimi� je dokreslov�na
my�lenkov� gradace udan� prvn�mi ver�i jednotliv�ch zp�v�:

\begin{verse}
Na�e �ivoty jsou truchliv� jak pl�� \\
na�e �ivoty jsou strm� jako vrak \\
na�e �ivoty jsou bludn� jako kruh \\
na�e �ivoty se nikdy nevracej� \\
na�e �ivoty jsou t�iv� jako sm�ch
\end{verse}

Jejich posledn� obm�nou je z�v�re�n� zp�v o velikosti �ivota a smyslu lidsk�
pr�ce uzav�en.

\begin{verse}
Na�e �ivoty jsou jako noc a den \\
Nashledanou hv�zdy pt�ci �sta �en \\
nashledanou smrti pod kvetouc�m hlohem \\
nashledanou sbohem nashledanou sbohem \\
na shledanou dobrou noc a dobr� den \\
dobrou noc \\
sladk� sen
\end{verse}

,,Je�t� zapomenout na v�echno, co drt�, na smutek a �zkost ze �ivota a smrti.''

{\bf V�t�zslav Nezval} nebyl jen b�sn�k, ale tak� dramatik, prozaik, esejista a
p�ekladatel. Je pokl�d�n za p�edstavitele asociativn� poezie poetismu, byl
�lenem Dev�tsilu.  Narodil se v Biskoupk�ch u Moravsk�ho Krumlova. Otec byl
Nezvalov�m prvn�m u�itelem a m�l v�znamn� vliv na jeho politick� sm��len� i
nad�n�. Nezval nav�t�voval gymn�zium v T�eb��i, na kter�m v roce 1919
maturoval. Pot� se na jeden semestr zapsal na pr�va na brn�nsk� univerzit�,
odkud na ja�e 1920 p�e�el na filosofickou fakultu do Prahy, kde ho zaj�maly
zejm�na p�edn�ky F. X. �aldy. V letech 1924---25 byl tajemn�kem redakce
Masarykova nau�n�ho slovn�ku, pozd�ji p�sobil jako dramaturg Osvobozen�ho
divadla. V roce 1926 byl kr�tce voj�kem. V�znamn� byla jeho prvn� cesta do
Francie (1933), kde se sezn�mil s A. Bretonem a ostatn�mi surrealisty, co� jej
podn�tilo k zalo�en� obdobn� skupiny v �ech�ch (1934).  Tehdy sepsal {\it
Manifest surrealismu} i sv� surrealistick� d�la jako {\it Absolutn� hroba�}
nebo {�ena v mno�n�m ��sle}. V roce 1938 se skupinu pokusil rozpustit, kdy� se
jej� �lenov� anga�ovali proti moskevsk�m proces�m. Ve 30.  letech se Nezval
pod�lel na protifa�istick�m hnut� a za v�lky (1944) byl kr�tce v�zn�n. V roce
1945 pot�et� vstoupil do zam�stn�n� a do roku 1951 ��dil filmov� odbor na
ministerstvu informac�, zat�mco psal sv� sb�rky {\it Chrpy a m�sta} nebo {\it
Zp�v m�ru}. Nezval zem�el roku 1958 v Praze.

\end{document}
