\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}


\vspace*{\stretch{1}}
\begin{center}
{\Huge\sc �ten��sk� den�k}
\end{center}
\vspace*{\stretch{3}}

\newpage
~
\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Guillaume Apollinaire
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Prsy Tiresiovy
}

\end{center}

Tato hra francouzsk�ho b�sn�ka a  programov� d�lo divadeln�  avantgardy o dvou
jedn�n�ch se odehr�v�  v exotick�m  Zanzibaru.

Je  to radostn�,  fantaskn�  i parodick� p��sp�vek k dobov� z�va�n�mu
francouzsk�mu probl�mu, j�m� byl trval� a  siln� pokles  porodnosti. Ve  sledu
obraz�,  v�zan�ch b�snickou a sc�nickou fantazi�, se Tereza, emancipovan�
faministka, vzd�v� z�kladn� �ensk� role  - rozen� d�t�.

Odpout�v� se od  sv�ch �ensk�ch atribut�  - prs�  - bal�nk�, kter� odl�taj�,  a
st�v�  se mu�em Tir�ziem.  Opu�t�n�  man�el stvo��  b�hem n�sleduj�c�ho  dne
40050 d�t�,  nebo�  "��m v�c  budu  m�t d�t�,  t�m  budu bohat��".

Tereza, kter�  se  k n�mu  vrac�  v p�evleku  kart��ky,  vyklada�ky
budoucnosti, spolu  s  n�m pos�l�  mezi  div�ky spousty  bal�nk�  s p��n�m a
v�zvou "le�te a �ivte v�echny d�ti lidsk�ho znovuzrozen�".

Francouzsk� surrealistick� b�sn�k, dramatik, prozaik  a kritik um�n�
litevsko-polsk�ho  p�vodu {\bf Guillaume Apollinaire} (1880---1918) se narodil
v italsk�m  ��m�.  V�t�inu �ivota str�vil v Pa���i,  kde i  zem�el na  n�sledky
�pan�lsk�  ch�ipky. Propagoval  kubismus pomoc�  literatury, futurismem vystihl
�ivotn� pocity a modern� skute�nosti.  Vytvo�il  tzv. "b�snick� obrazy" -
ideogramy, v nich� se  pokusil spojit a ztoto�nit poezii a mal��stv�. Mezi jeho
dal�� d�la pat�� {\it Barva doby}, {\it Pra�sk� chodec} nebo {\it Besti��}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Honor� de Balzac
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Otec Goriot
}

\end{center}

Tento francouzsk�   realistick�    rom�n,   odhaluj�c�    prost�ednictv�m
individu�ln�ch  osud�   �padek   cit�  a   mravnosti   pod   tlakem
odlid�t�n�ch  spole�ensk�ch  pom�r�, je sou��st� voln�ho rom�nov�ho cyklu,
kter� pokra�uje rom�ny Ztracen� iluze a Lesk a b�da kurtiz�n.

V  pa���sk�m  penzionu  vdovy Vauquerov� dojde k  n�hodn�mu propojen�  dvou
protich�dn�ch  osud�: b�val�ho �sp�n�ho podnikatele Goriota,  ji� star�ho a
spole�ensky degradovan�ho, a mlad�ho Ev�ena Rastignaka, kter� do Pa���e  p�i�el
studovat pr�va.  Zat�mco  Goriot je  zde zasti�en ji�  v dob�  sv�ho
spole�ensk�ho �padku, a hyne opu�t�n a finan�n� zruinov�n sobeck�mi dcerami, m�
v�voj  Rastignakovy  osobnosti  tendenci  opa�nou.

Po bli���m  pozn�n�  panuj�c�ch  spole�ensk�ch  z�konitost�,  je�   mu
zprost�edkovala vzd�len�  p��buzn�,  komtesa de  Beaus�ant,  a  pod vlivem
dal��ho n�jemn�ka penzi�nu, uprchl�ho trestance Vautrina, se Rastignac  z��k�
p�vodn�ch  dobr�ch  p�edsevzet�,  a  p�esto�e  je ot�esen trag�di�  Goriota,
v�t�z�  v  n�m  cti��dost  a  st�v�  se milencem jedn�  z jeho  dcer, od  n��
o�ek�v�,  �e mu  sv�m  vlivem dopom��e ke  kari��e.

Ob�  hlavn� postavy  - Goriot  a Rastignac  - p�edstavuj� p�es  zd�nlivou
protich�dnost  sv�ch osud�  spole�ensk� typy  poznamenan�  stejn�m   soci�ln�m
prost�ed�m   a  jeho   ryze pen�n�mi, zmaterializovan�mi  mezilidsk�mi
vztahy, v  nich�  nen� m�sto pro poctivost, cit a jin�  hodnoty. Smrt Goriota
m� tak  svou obm�nu v mor�ln� smrti Rastignakov�, kter� v z�v�ru rom�nu
p�ij�m� za sv� ne�ist� pravidla hry jejich� ob�t� se stal Goriot.

{\bf Honor� de Balzac} (1799---1850, vl. jm. Balssa) byl Francouzsk�
romanopisec a novin��, zakladatel modern�ho kriticko-realistick�ho  rom�nu.
Narodil se v Tours. Sv�j  rozs�hl� rom�nov� cyklus  ozna�il  jako "Lidskou
komedii"  ("La  Com�die humaine")  a  rozd�lil  jej na  "Studie  mrav�",
"Studie filosofick�" a "Studie analytick�". Dok�zal mistrn� vystihnout �enskou
psychologii a lidi posedl� n�jakou v�n� (nap��klad po kari��e nebo po
pen�z�ch).  Vlastn� �ivot m�l ov�em  velice kru�n�. Pot�, co p�i�el  do Pa���e,
psal zpo��tku  um�lecky naprosto podpr�m�rn� rom�ny a d�ky tomu se dlouho
ut�p�l v dluz�ch. Zkou�el v�echno mo�n�, pracoval po noc�ch, dokonce  se o�enil
s polskou �lechti�nou, av�ak brzy po svatb� zem�el. Jeho d�lo v�sti�n�
zachycuje spole�nost v cel� jej� souvislosti a d�v� nahl�dnout do jej� vnit�n�
logiky a skryt�ho smyslu. Zem�el v Pa���i. Mezi jeho dal�� d�la pat�� {\it
Ev�enie Grandetov�}, {\it Bankovn� d�m Nucingen} nebo {\it �agr�nov� (osl�)
k��e}.



\newpage

\begin{center}

{\large \bf Charles Baudelaire}

\bigskip

\sffamily{\Huge Kv�ty zla}

\end{center}


Sb�rka je komponov�na jako dramatick� d�lo, po �vodu n�sleduje 6 odd�l� a
epilog.  Je ps�na pravideln�m ver�em a vyskytuj� se v n� �asto sonety.
Baudelairovi ver�e jsou sv�bytn�, barvit� a opl�vaj� d�vkou melodi�nosti. Av�ak
p��e i b�sn�, kde l��� obraz hniloby a rozkladu, p��kladem je Zdechlina. Na
z�v�r ale autor nezapomn�l p�ipomenout, �e v pam�ti uchov�v� opravdov�, kr�sn�
tvar a smysl sv�ch mrtv�ch l�sek.

I kdy� cel� b�snick� sb�rka nese obecn� atmosf�ru smutku, spl�nu a melancholie,
atmosf�ra tak m�sty p�ech�z� a� do nechutnost�, kter� jsou v�ak p�esn� c�len�,
aby ve �ten��i vyvolaly pocity, kter� b�sn�k zam��lel, a pokud se �ten�� b�sni
podvol� a neodvr�t� se hned zhnusen�, m��e v b�sni poznat ve skute�nosti
hluboce lidsk� poselstv�, zabalen� do takov�ho pl�t�, kter� ho po rozpozn�n�
je�t� zd�razn�.

Do tohoto Baudelairova d�la se tak� prom�t� t�matika milostn�, a� erotick�.
Vzpom�nka na jeho t�m�� celo�ivotn� dru�ku Jeanne Duvalovou se prom�tla v
b�sn�ch {\it Up�r}, {\it Posedl�} a {\it Beatrice}.

{\bf Charles Baudelaire}, francouzsk� dekadentn� b�sn�k, vyvolal sv�mi d�ly
(jako {\it Um�l� r�je} �i {\it Mal� b�sn� v pr�ze}) mnoho diskus� a rozd�ln�ch
n�zor�. Sv�mi sou�asn�ky byl t�m�� nezn�m, po vydan� Kv�t� zla byl v�t�inou
zatracov�n a pozd�ji i souzen. Po mnoho let si si z�skal odsuzuj�c�
charakteristiku "nezdrav�ho b�sn�ka morbidn� sensibility" a jeho sb�rka byla
naz�v�na jako "veled�lo �patn�ho vkusu".  Ve�ejn� obhajoby tohoto d�la se ujal
b�sn�k Barbey d�Aurevilly, av�ak jeho �l�nek pro �asopis Le Pays byl odm�tnut.
Charles Baudelaire zem�el 31. srpna 1867, poh�ben je na h�bitov� Montparnasse.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Petr Bezru�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Slezsk� p�sn�
}

\end{center}


Sb�rka je revolu�n�ho charakteru, Bezru� v n� kritizuje tehdej�� spole�nost a
pod�v� obraz b�dy a utrpen� t�ce pracuj�c�ho slezsk�ho lidu. Autor nebyl ve
sv�m soukrom�m �ivot� ��asten a z�eteln� zde promlouv� jeho uzav�enost. Rad�ji
pozoruje �ivot ve ��astn�j��ch kraj�ch, vrac� se dom� a shled�v�, �e je zde
ciz�. Lid trp� pod t�hou b�emen a z jeho krve a potu si utla�ovatel� stav�j�
pal�ce. V�e se pon�m�uje a popol��uje. Lid je tak otup�l�, �e za trochu
lihoviny prod�v� sv�j jazyk.

Sb�rka obsahuje lyrick� i epick� b�sn�, v�echny v�ak vyzn�vaj� siln�
pesimisticky a kriticky ke spole�nosti nebo k jej� ��sti. Ve sb�rce se m�s�
symbolismus a realismus, z hlediska kompozice ji m��eme rozd�lit na ��st
soci�ln�, n�rodnostn� a intimn� (milostn� a osobn� b�sn�).

B�snick� sb�rka za��n� b�sn� {\it �erven� kv�t}. Tato b�se�, z�rove� polemika s
�elakovsk�m, m� t�i hlavn� motivy --- kr�sa kv�tiny opom�jen�, kr�sa poezie
�asto nepochopen�, je zde m���tko lidsk�ch hodnot --- i to, co se zd� �patn�,
m� svou hodnotu. Nejzn�m�j�� b�sn� je {\it Mary�ka Magdonova}. B�se� l���
nespravedliv� jedn�n� p�n� v��i chudin�, z�rove� je obrazem hrozn� b�dy a
chudoby tehdej��ch lid� v kontrastu s velk�m bohatstv�m �lechty. B�lada
{\it Kanton Halfar} zase vypr�v� p��b�h u�itele bu�i�e, kter� cht�l u�it �esky,
ale nikde mu to necht�li dovolit, musel cestovat, ale necht�l se vzd�t sv�ho
p�esv�d�en�. Nakonec sp�chal sebevra�du. B�se� {\it 70 000} kritizuje
pon�m�ov�n� a popol��ov�n� obyvatelstva, vyzn�v� siln� pesimisticky.

Sb�rka obsahuje i dal�� kr�sn� b�sn�: Ostrava, Dedina nad Ostravic�, Bernard
��r, Z Ostravy do T��na, Opava, Labutinka, Ty a j�, Slezsk� lesy, Mark�z G�ro,
Den Palack�ho, ... Obsahuje celkem 32 b�sn�.

{\bf Petr Bezru�}, vlastn�m jm�nem Vladim�r Va�ek, si sv�j pseudonym vybral
podle vlastn�ho dozn�n� proto, �e rodov� jm�no Bezru� b�valo pod Beskydami
b�n� a �e m�lo i ur�it� symbolick� v�znam: vystihovalo tehdej�� �d�l selzsk�ho
kmenov�ho barda. Nejryzej�� b�sn�k �esk� prolet��sk� poezie. Narodil se v Opav�
jako syn slezsk�ho buditele a filologa Anton�na Va�ka. Po studij�ch p�sobil
jako po�tovn� ��edn�k v M�stku a Brn�. P�itom nelp�l na �sp�chu sv�ch b�sn�,
ale zejm�na na jejich pochopen� a porozum�n�, zejm�na samotn�mi horn�ky. Za
v�echna jeho dal�� d�la je dlu�no zm�nit {\it Jen jedenkr�t}.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Karel Havl��ek Borovsk�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Kr�l L�vra
}

\end{center}

V Brixenu se K. Havl��ek sezn�mil s touto irskou poh�dkou na midasovsk� n�m�t
kr�le s osl�ma u�ima. M�l k Ir�m bl�zko.  Jako novin�� r�d psal o jejich boji
za svobodu, tak aby to bylo podn�tn� i pro n�s. Ve V�dni sed�l na c�sa�sk�m
tr�n� dlouh� l�ta slaboduch� Ferdinand "Dobrotiv�", tak�e se ty dlouh� u�i
hodily jako politick� symbol. Demokrat Havl��ek si poh�dku nejd��ve p�elo�il (z
n�meck�ho muzejn�ho sborn�ku) a pak ji humoristicky p�eladil, dal j� n�kter�
�esk� prvky a sv��, hravou, aktu�ln� p�s�ovou podobu.

P��b�h s�m je prost�. L�vra je irsk� kr�l, nen� zl�, ale m� divnou "slabost".
Holit a st��hat se d�v� jednou do roka - a odplatou je holi�ovi kat a provaz.
Brad��� je hrstka, ti se bou�it nemohou - a lid �asem p�ivykne i �ibenici.

Tu ale p�ipadne los na mlad�ho Kukul�na. U� ho vedl kat na popravi�t�, kdy� se
kr�li vrhne k noh�m state�n� matka-vdova a s prosbou i v��itkou oroduje za
syna. L�vra byl jinak dobr� kr�l, zastyd�l se i slitoval, jen musel Kukul�n
svatosvat� sl�bit, �e sml��, co zhl�dl pod vlasy. Dokonce se stal dvorn�m
holi�em.

Tajemstv� ho ��m d�l v�c t��� a tr�p�. Na radu poustevn��ka se Kukul�novi
ulevilo, a� kdy� tajemstv� v�eptal do star� vrby. Cesty osudu jsou v�ak
nevyzpytateln�... T�hnou kolem vrby �e�t� muzikanti, nebo� "po �e��ch je doma
v�dycky mal� sled, ale v�ude jinde napl�uj� sv�t". A kdy� hudec �erv��ek
ztrat� z basy kol��ek, vy�e�e si nov� z on� vrby. A u� je hotov� mal�r na
kr�lovsk�m plese:

\begin{verse}
...jak na b�le pustil/ po strun�ch smy�ec,\\
tu �ve basa, a� v�echno p�ehlu��:\\
"Kr�l L�vra m� dlouh� osl� u�i, kr�l je u�atec!"
\end{verse}

Tak se tajemstv� rozneslo mezi lidmi - a vida! Celkem se nic nestalo:

\begin{verse}
...l�bil se lidu dobr� panovn�k,\\
zd�lo se jim, �e ty dlouh� u�i\\
pr�v� dob�e ke korun� slu��,\\
v�echno m��e zvyk!
\end{verse}

V podtextu, nevysloven�, z�stala my�lenka na�eho zn�m�ho pron�sledovan�ho
novin��e. Kolik je takov�ch kr�l� L�vr�, co si daj� ��ci? Nest�haj� obvykle ty,
kte�� jejich osl� u�i kritikou odhaluj�? Tak�e Havl��kova zku�enost d�v� pro
z�v�re�nou pointu jednu u�ite�nou radu:

\begin{verse}
...a kdy� t� co na jazyku svrb�,\\
po�eptej to jen do star� vrby,\\
dceru�ko drah�!
\end{verse}

{\bf Karel Havl��ek Borovsk�} (1821---1856) byl �esk� b�sn�k, prozaik, novin��,
liter�rn� kritik, autor �rt a 78 epigram�, p�ekladatel a politik. Zakladatel
modern� �esk� �urnalistiky, vydavatel 'N�rodn�ch novin'  a 'Slovana'. Narodil
se  v Borov�. Vystudoval filosofii  na univerzit� v Praze (1840), pot� vstoupil
do pra�sk�ho arcibiskupsk�ho semin��e, z n�ho�  byl ale v roce 1841 vylou�en.
V letech 1843-44 p�sobil jako vychovatel v rodin� moskevsk�ho �lechtice, kde
studoval ruskou literaturu (p�elo�il  Gogolovo d�lo). V  roce 1846  p�evzal
redakci  'Pra�sk�ch novin',  ve kter�ch  napadal neplodn�  a sebeuspokojuj�c�
vlasten�en�  a publikoval stati  o nere�lnosti v�eslovansk� my�lenky.  Ve sv�ch
ostr�ch satir�ch  usiloval o  opro�t�n� skute�nosti  od dogmat, m�t� a iluz�.
Za svou novin��skou �innost (napadal absolutismus a sv�tskou i c�rkevn� reakci)
byl v letech 1851-55 v�zn�n v tyrolsk�m Brixenu a kr�tce po propu�t�n� v Praze
zem�el na souchotiny. Bo�ena N�mcov� mu pak na protest  polo�ila p�ed zraky
policie p�i poh�bu na Ol�anech na rakev  trnovou korunu. Havl��ek Borovsk� je
pova�ov�n za zakladatele modern� �esk� �urnalistiky. Mezi jeho dal�� d�la pat��
{\it Satiry}, {\it Obrazy z Rus} nebo {\it Slovan a �ech}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Karel �apek
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
R. U. R. (Rossum's Universal Robots)
}

\end{center}


Touto fantasticko--utopickou hrou o t�ech d�jstv�ch (premi�ra v roce 1921)
poprv� Karel �apek pronikl na sv�tov� jevi�t�. Hra byla p�elo�ena do v�ce ne�
30 jazyk� a ji� samo pojmenov�n� ,,robot'' se stalo b�nou sou��st� mezin�rodn�ho
slovn�ku.

D�j vych�z� z vyn�lezu um�le sestrojen�ch bytost�, podobn�ch �lov�ku --- tedy
my�lenka, kter� je zaj�mav� a m� dlouhou tradici. Nov� l�tka, pomoc� kter�
vznikli roboti, m� podobn� vlastnosti jako �iv� hmota --- je po��tkem, prvn�m
�l�nkem ne�prosn�ho �et�zu ud�lost�, je� podstatn� prom�n� tv��nost lidsk�
civilizace a nakonec p�ivod� i jej� z�nik. Roboti se toti� stanou obchodn�m
artiklem (obl�ben� �apkova past na lidstvo) --- spole�nost Rosssum's Universal
Robots za�ne vyr�b�t a prod�vat toto ,,zbo��'' ve velk�m. Roboti, mysl�c�
stroje, jim� v�ak chyb� jak�koli n�znak du�evn�ho �ivota nebo lidsk�ho citu, se
osv�d�uj� jako mimo��dn� levn�, nen�ro�n� a v�konn� pracovn� s�la. Miliony
robot� postupn� nahrazuj� v�echnu lidskou pr�ci --- a spole�nost R.U.R. z�sk�v�
jejich vzr�staj�c�m odbytem miliardy. ,,�lov�k je vlastn� p�e�itek,'' ��k�
p�ednosta v�zkumn�ho odd�len� na v�robu robot�.

Lid�, odsouzen� k ne�innosti a zah�lce, zpohodln�li a stali se vpodstat�
zbyte�n�mi. Cel� lidstvo rychle upad�, p�est�v� m�t schopnost d�l se vyv�jet,
nerod� se u� ani nov� d�ti. A nakonec se roboti vzbou�� proti sv�m p�n�m ---
lidem --- a ujmou se vl�dy nad sv�tem. Zk�za je dovr�ena, osud civilizace se
naplnil.

{\it ,,Roboti sv�ta, na�izujeme v�m, abyste vyvra�dili lidstvo. Ne�et�te mu��.
Ne�et�te �en. Uchovejte tov�rny, dr�hy, stroje, doly a suroviny. Ostatn�
zni�te. Pak se vra�te do pr�ce. Pr�ce se nesm� zastavit.''}

�apkovi ne�lo jen o roboty, ale i o pom�r �lov�ka ke sv�tu a o vztahy mezi
lidmi p�edev��m. Dvac�t� stolet� se stalo v�kem techniky. Pr�v� na technice se
ale m��e �lov�k st�t z�visl�m, technika m��e dokonce sama ovl�dnout �lov�ka a
prom�nit �ivou bytost ve stroj, zbaven� tvo�ivosti i v�ech ostatn�ch
iracion�ln�ch vlastnost�. Jestli�e zapomeneme na to, �emu se ��k� lidsk� srdce
a lidsk� cit, m��eme se tak st�t otroky sv�ch vlastn�ch d�mysln�ch vymo�enost�.

{\bf Karel �apek} (1890---1938) byl sv�tozn�m� �esk� prozaik,  dramatik,
novin��, filmov�  libretista, b�sn�k, p�ekladatel,  esejista, liter�rn�,
divadeln�  a v�tvarn� kritik, estetik a filosof, ur�uj�c�  osobnost �esk�
meziv�le�n� literatury. Narodil  se v rodin� l�ka�e v  Mal�ch Svato�ovic�ch
jako sourozenec bratra Josefa a sestry Heleny.  Studoval na gymn�zi�ch v Hradci
Kr�lov�  a v Brn�, maturoval v�ak v  Praze (1909), nato studoval na UK. Stal se
prvn�m p�edsedou �eskoslovensk�ho 'PEN-klubu' (1925-33), d�ky �emu� poznal �adu
zem�  i sv�tov�ch spisovatel�.  P��telil se  s prezidentem Masarykem, jeho
man�elkou byla here�ka a  spisovatelka Olga Scheinpflugov�. Uzn�val
pragmatismus, resp.  subjektivismus, relativismus, toleranci, humanismus a
liberalismus. �apkova  novin��sk� �innost se  t�kala p�edev��m publikov�n� v
'N�rodn�ch listech' a v 'Lidov�ch novin�ch'. Stal se tak� de facto tv�rcem
sloupku.  Zem�el p�ed�asn� v Praze.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Karel �apek
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Ze �ivota hmyzu
}

\end{center}

V  p�edmluv�  se  h�j�  b�sn�ci  proti  v�tce  pesimismu.  P�edehra p�edv�d�
samomluvu opil�ho tul�ka.  Ten ironizuje lidi, kte��  jeho sam�ho  oslovuj�
"�lov��e",  ale  od  n�ho  by  takov�ho  osloven� nesnesli. Bude je tedy  m�t
na hmyz. P�ib�hne  pedant se s��kou  na mot�le, jmenuje n�kter�  z nich a
vystihuje smysl mot�l�ho  �ivota v��nou hrou l�sky. Tul�k tou� my�lenku
projevuje ver�i.

V 1. jedn�n� se zn�zor�uje hra l�sky mezi dv�ma p�ry mot�l� a p�t�m mezi nimi
b�sn�kem. Ob� sami�ky  sna�� se koketov�n�m z�skati  brzy toho, brzy onoho
mot�la, jen aby ho dru�ka dru�ce odloudila.  (Jsou to druhy  jmenovan�
pedantem.)  Na konec  odl�t� Iris  s  Otakarem, kter� byl p�vodn� snoubencem
druh�  sami�ky Clythie. Iris se  vrac� sama, p�in�� zpr�vu,  �e Viktora
se�ral pt�k, a  na��k�, �e  bude musit sn�et  vaj��ka  v�sledek  l�sky
Otakarovy.  Clythie  odl�t� hledat jin�ho milence.

V druh�m  jedn�n� "Ko�istnici"  neb��  ji� o  hru l�sky,  n�br�  o sobeck�
sh�n�n� majetku  jm�nem rodiny. P�rek  chrob�k� koul�  sv�j drahocenn� majetek
kuli�ku  trusu. Zat�m co  pro ni hledaj�  �kryt, druh� chrob�k  jim ji
ukradne. Stejn�  sobecky je  cvr�ek. Ten  se raduje z  toho, �e  jin� cvr�ek
se  stal ko�ist�  pt�ka a  tak  se uvolnil byt pro n�ho a pro  jeho �enu,
�ekaj�c� rodinu. Ale oba  se stanou ob�t� Lumka, jen� sh�n� z�soby pro svou
larvi�ku. Larvu v�ak i se z�sobami zase  se�ere parasit. B�hem  tohoto jedn�n�
se  oz�v� ustavi�n� vol�n�  kukly,  �e  se  rod� a  �e  z  n�  povstane  n�co
velik�ho.

Od rodiny  p�ech�z�  tul�k  k  ideji st�tu,  kde  jedinec  se  mus� ob�tovat
celku. Zt�lesn�n�m t�to ideje jsou "Mravenci" (3.  jedn.).  Mraven�� pr�ce je
diktov�na rychl�m tempem, t�eba�e jedinci p�i  n� hynou (v�dy� je to v z�jmu
celku). V z�jmu celku se tak� vede v�lka se �lut�mi mravenci. P�ich�zej� jen
v�t�zn� zpr�vy, za n� se v�dce modl� k bohu  a jmenuie ho  plukovn�kem. Ale
v�t�zi  jsou na  konec p�ece jen �lut�  a jejich  v�dce stejn� se  modl� k
bohu a  stejn� mluv� o n�rodn�m nad�en� a pr�vu. Tul�k jej za�l�pne.

Epilog "�ivot a smrt". Tul�k se probud� ve tm� a zatou�� po sv�tle.  Rozsv�tl�
se a tul�k spat��  radostn� rej jepic, je� hl�saj�  sl�vu �ivota a p�i tanci
hynou. Tak� kukla z 2. jedn. se zrod� v jepici a hyne. Tul�k  um�r�  a  dva
slim�ci  jsou  zv�dav�mi  a  lhostejn�mi div�ky. P�ich�z�  d�evorubec s
tetkou, je�  nese d�t�  ke k�tu,  a vyslov� lidov� filosofick� n�zor: Jeden se
narod� a druh� um�e.

{\bf Karel �apek} (1890---1938) byl sv�tozn�m� �esk� prozaik,  dramatik,
novin��, filmov�  libretista, b�sn�k, p�ekladatel,  esejista, liter�rn�,
divadeln�  a v�tvarn� kritik, estetik a filosof, ur�uj�c�  osobnost �esk�
meziv�le�n� literatury. Narodil  se v rodin� l�ka�e v  Mal�ch Svato�ovic�ch
jako sourozenec bratra Josefa a sestry Heleny.  Studoval na gymn�zi�ch v Hradci
Kr�lov�  a v Brn�, maturoval v�ak v  Praze (1909), nato studoval na UK. Stal se
prvn�m p�edsedou �eskoslovensk�ho 'PEN-klubu' (1925-33), d�ky �emu� poznal �adu
zem�  i sv�tov�ch spisovatel�.  P��telil se  s prezidentem Masarykem, jeho
man�elkou byla here�ka a  spisovatelka Olga Scheinpflugov�. Uzn�val
pragmatismus, resp.  subjektivismus, relativismus, toleranci, humanismus a
liberalismus. �apkova  novin��sk� �innost se  t�kala p�edev��m publikov�n� v
'N�rodn�ch listech' a v 'Lidov�ch novin�ch'. Stal se tak� de facto tv�rcem
sloupku.  Zem�el p�ed�asn� v Praze.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Svatopluk �ech
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Nov� epoch�ln� v�let pana Brou�ka,\\
tentokr�te do 15. stolet�
}

\end{center}


Kdy� se jednou pan Mat�j Brou�ek vracel z hospody Vik�rky, najednou sjel
jakousi �achtou do temn� vlhk� chodby. Vydal se tedy za sv�tla sirky kup�edu.

Nakonec do�el k n�jak�m dve��m a po otev�en� se ocitl v klenotnici kr�le
V�clava, v�chodem se potom dostal postupn� na temnou ulici a po mnoha �trap�ch
a� na Starom�stsk� n�m�st�. Tam ho na�el m칻an Jan Dom��k, lidov� Janek od
Zvonu, kter� ho nakonec p�ijal do sv�ho domu. Pan Brou�ek se ji� ujistil, �e je
v 15. stolet�. Po vydatn�m sp�nku a dobr� sn�dani si musel pan Brou�ek vybrat
zbra�, kterou u�ije p�i obran� Prahy. Nakonec si naoko vybral sudlici, i kdy�
��dnou zbra� u��t samoz�ejm� nehodlal.

Rozezn�ly se zvony a ulice se zaplnily davem m칻an�, pan Brou�ek s ostatn�mi
pro�el branou Prahy. Rad�ji v�ak hned zabo�il, aby se skryl a vyhnul se tak
nep��teli. Jeden k�i��k ho v�ak dohnal, le� pan Brou�ek klop�tl a k�� ho
p�esko�il. Pot� pan Brou�ek p�eb�hl k T�borit�m na �i�kov�, kde se chv�stal
sv�mi �dajn�mi hrdinsk�mi �iny, ov�em nel�bilo se mu tam kv�li pon�kud chud�
strav�. Proto p���t� den p�i �toku k�i��k� vnikl tajn� zp�t do Prahy. Kdy� ale
sp�chal zp�t do domu s klenotnic�, p�ijeli pod k�i��ck�mi prapory Husit�. Pan
Brou�ek proto, domn�vaje se, �e jde o k�i��ky, vol�, �e je N�mec. Husit� ho
v�ak poznali a jako zr�dce ho uzav�eli do sudu, zap�lili hranici a...

Kolem osm� hodiny se pan Brou�ek probudil ve vlhk�m sudu na dvorku hospody
Vik�rky.

�esk� b�sn�k a prozaik {\bf Svatopluk �ech} je hlavn�m p�edstavitelem b�snick�
generace ruchovc�, navazuj�c� na vlasteneck� ide�ly �esk� literatury. Autor
historick�ch epos�, lyriky r�torick�ho v�razu, b�snick�ch idyl, n�rodn�
soci�ln� poezie, kriticko-realistick�ch pr�z a st�le aktu�ln�ch
satiricko-humoristick�ch rom�n� o pra�sk�m m칻anovi Mat�ji Brou�kovi. Mezi
jeho dal�� zn�m� d�la pat�� nap��klad Husita na Baltu, Adamit� �i P�sn� otroka.
Absolvoval pr�va (1869) a n�kolik let pracoval v advok�tn� kancel��i, v letech
1979-99 byl redaktorem �asopisu Kv�ty. Zem�el v Praze.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Anton Pavlovi� �echov
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Vi��ov� sad
}

\end{center}

Sv� vrcholn�, ale z�rove� posledn� d�lo p��e �echov t�ce nemocn�, "po �ty�ech
��dc�ch denn�, s nesnesiteln�m utrpen�m" (1903 - 1904).

Vi��ov� sad (4 jedn�n�) je hra o minulosti, p��tomnosti a budoucnosti Ruska. Je
obrazem z�niku statk��sk� �lechty (Ran�vsk�, Gajev), rozm�h�n� nov�, podnikav�
t��dy (Lopachin) a p��chodu rusk�ho revolu�n�ho proletari�tu.  Jedn� se o
tragicky lad�nou komedii, kter� zachycuje obdob� konce 19. a za��tku 20.
stolet�.

Ljubov Andrejevna Ran�vsk� se s dcerou A�ou vrac� z dlouhodob�ho pobytu v
Pa���i, kam odjela p�ed lety po tragick� smrti syna Gr��i.  N�vrat na sv� rodn�
s�dlo pro��v� s typickou ruskou sentimentalitou.  Vrac� se, proto�e na n�kladn�
�ivot v cizin� u� nem� finance. Statek je p�ed krachem, p�esto�e se o n�j
Varja, nevlastn� dcera Ran�vsk�, usilovn� star�.

Statek m� b�t prod�n v dra�b� i s vi��ov�m sadem, jeho� kr�sa vzbuzuje obdiv
�irok�ho okol�. Varjin n�padn�k, kupec Lopachin, rad� rozprodat pozemky na
stavbu letn�ch byt�. Ale jeho n�vrh se pro Ran�vskou a jej�ho bratra Gajeva zd�
naprosto nep�ijateln�. V�ichni se sna�� ��t jako d��ve, dluhy v�ak rostou, a
prost�edky na jejich zaplacen� se neda�� z�skat.

Doch�z� k dra�b�, p�i kter� panstv� k p�ekvapen� v�ech koup� Lopachin (b�val�
poddan�, p�edstavitel nov� majetn� vrstvy). Nech�v� vi��ov� sad (symbol
minulosti) nemilosrdn� vyk�cet...

Rodina se pomalu rozpad�, v�em se te� zcela m�n� jejich �ivotn� situace. Varja
se rozch�z� s Lopachinem. Ran�vsk� a Gajev se lou�� s vlastn� minulost� a spolu
s komorn�kem Ja�ou se vrac� zp�t do Pa���e. Ten jedin� je vlastn� r�d, proto�e
se tak alespo� zbav� pansk� Du�a�i, kter� ho u� omrzela, a kter� m� "pln�
zuby".

Jen naivn� A�u l�k� p�edstava nov�ho �ivota. S novou nad�j� se za�ne do
budoucnosti d�vat i v��n� student P�a Trofimov, b�val� u�itel zem�el�ho Gr��i.
Ten spolu s A�ou v���, �e se Lopachin zmocnil majetku jen do�asn�, a �e p�ijde
doba, kdy lidstvo bude ��t v pravd� a �t�st� a nebude k�cet "kr�sn� vi��ov�
sady", ale to, co je v Rusku �kodliv� a prohnil�.

Smutn� skon�� star� a nemocn� sluha Firs. D�m, kter� m� b�t na ja�e zbo�en,
uzav�ou i s n�m v domn�n�, �e byl u� d�vno odvezen do nemocnice, a tak na Firse
�ek� skute�n� u� jen smrt.

{\bf A. P. �echov} (1860---1904) byl rusk� realistick� prozaik a dramatik,
autor mnoha novel, pov�dek  a divadeln�ch her. Narodil  se v Taganrogu.
Poch�zel  z kupeck� rodiny, kter� se  po bankrotu p�est�hovala do  Moskvy.
Absolvoval l�ka�skou fakultu, l�ka�skou praxi  v�ak vykon�val jen kr�tce,  brzy
se za�al v�novat literatu�e.  St�kal se s  Tolst�m a Gork�m.  Pran��oval v��n�
lidsk� a spole�ensk� neduhy, kultivoval ��nr psychologick� milostn� novely.
Vytvo�il nov� typ  novoromantick�ho poetick�ho dramatu, v  n�m� vn�j�� konflikt
prom�tl do  vnit�n�ch koliz�  a peripeti�  psychiky jednotliv�ch  protagonist�.
Ztv�rnil nad�asovou trag�dii iluz�  a ide�l� tzv. "zbyte�n�ho  �lov�ka" a
pokusil se  o experiment�ln� podobu rom�nu v dramatu. Zem�el v n�meck�m
Badenweileru. Mezi jeho d�la pat�� {\it Str��ek V��a}, {\it T�i sestry}, {\it
D�ma s ps��kem} nebo {\it Racek}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Franti�ek Ladislav �elakovsk�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Ohlas p�sn� rusk�ch
}

\end{center}

Mnoh� z 26 b�sn� oslavily udatnost rusk�ch bojovn�k� v minulosti d�vn� i
ned�vn�. Nejaktu�ln�j��, Rusov� na Dunaji v roce 1829, nepro�la zprvu cenzurou.
Jako hold ale vyzn�vaj� i p�sn� Velik� panychida, Smrt Alexandra, V�ze�,
Rozmluva no�n�...

B�sn�k vid� v soudob�ch �inech pokra�ov�n� hrdinsk� tradice rusk�ch starobyl�ch
zp�v� - bylin. U� prvn� b�se� v�noval slavn�mu Ilju Muromcovi. Bohat�r mst�
smrt "dobr�ho ml�dce", kter�ho z�ke�n� ubili t�i "zbojci", t�i "sobaky
tatarsk�".

Osobit� atmosf�ry bylin se autor dob�r� u�it�m jejich b�snick�ch prost�edk�.
Zpest�uje ver� rusk�mi slovy, obraty, ale i b�snick�mi ozdobami u n�s nep��li�
b�n�mi. Pat�� k nim zejm�na nads�zka, hyperbola. Je �ast� v hrdinsl�ch eposech
jin�ch n�rod�, nap�. u Hom�ra, ale rusk� nads�zka je zvlṻ siln�. V p�vodn�
bylin� Muromec "prvn�m skokem na patn�ct verst dosko�il, druh�m skokem dosko�il
- studnu vyhloubil".  �elakovsk� je um�rn�n�j�� : "On prvn�m skokem - do p�l
pole, on druh�m skokem - do Tata��na, on t�et�m skokem - Tataru p�es hlavu".

S n�m�ty nakl�d� tvo�iv�, jeho bohat�r �urila Plenkovi� m� jin� rysy i �iny ne�
jeho pravzor, state�n�ho Ilju Vol�an�na dokonce byliny neznaj�, ale m� rysy
jejich hrdin�.  �elakovsk� zd�raz�uje epick� r�z rusk� lidov� p�sn�. Za�adil
v�ak i lyriku - milostnou, rodinnou, n�ladov� rusk� dumky: Romantick� l�ska,
Dovtipn� mil�, Dv� slov��ka, Od�ediv�l�, Udob�en�, Svatebn�... D�ch� z nich
l�ska ke vzd�len� mil�, k mati�ce, k domovin�, ver� m� naivitu lidov�ch
p�edloh, osv�uje ho dialog.

R�m jako v rusk�ch zp�vech �ast�ji chyb� nebo se bl��� asonanci. B�snick�ch
rusism� znal b�sn�k �adu. Nap�. p�irovn�n� z�porem: "Nepokryla se podzimn�m
list�m dolina, doline�ka, a posunula se rusk�m vojskem krajina krajine�ka".
(Srovnejme z bylin: "Neskl�n� se to k zemi sir� dub - to syn se prost�r� p�ed
sv�m tat��kem.")

�ast� je anafora - opakov�n� slov na za��tku ver��, t� opakov�n� p�edlo�ek:
"Oj za horami, za vysok�mi, za t�mi lesy, za hust�mi ..." N�padn� je i z�liba v
ust�len�ch zdobn�ch p��vlastc�ch : bujn� k��, kalen� st�ela, jasn� slun��ko
Vladim�r...

{\bf Franti�ek Ladislav �elakovsk�} (1799---1852) byl �esk� b�sn�k zvl�t� tzv.
"ohlasov� poezie", p�ekladatel, sb�ratel a vydavatel slovansk�ho folkl�ru,
bohemista a slavista, autor epigram�. Narodil se ve Strakonic�ch. Za�al
studovat filosofii, av�ak pro �etbu zak�zan� Husovy tvorby byl ze  �koly
vylou�en. Od roku 1834  byl redaktorem 'Pra�sk�ch  novin'. Rovn� byl
profesorem  slavistiky na univerzit�ch  v Praze a  ve Wroc�awi. V�deck� studium
slovansk� lidov� slovesnosti jej podn�tilo k vlastn� b�snick� tvorb�. Zem�el v
Praze. Mezi jeho d�lo pat�� i {\it R��e stolist�}, {\it Slovansk� n�rodn�
p�sn�} nebo {\it Mudroslov� n�rodu slovansk�ho ve p��slov�ch}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Miguel de Cervantes Saavedra
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
D�mysln� ryt�� don Quijote de la Mancha
}

\end{center}


Sv�tozn�m� �pan�lsk� renesan�n� rom�n, jen� uvedl do literatury typ postavy
komicky vyjad�uj�c� rozpor mezi skute�nost� a iluz�.

Hrdinou rom�nu je �lechtic (hidalgo, zeman), pobl�zn�n� �etbou ryt��sk�ch
rom�n�, kter� se vyd� na pou� za ide�lem sv�ho srdce, vysn�nou Dulcineou. S
romantick�m ide�lem v�ak kontrastuje vzhled vyt�hl�ho st�rnouc�ho ryt��e i jeho
uboh� herka Rocinante.

Na cest� se ryt�� setk� s mno�stv�m p�ek�ek a protivenstv�, kter� zd�raz�uj�
rozchod iluz� s realitou.  D�j dvojd�ln�ho rom�nu se �len� v mnoh� komick�
rozhodnut�, kter� za�ije �lechetn� don Quijote se sv�m p��zemn�m sluhou,
sedl�kem Sanchem Panzou: boj s v�trn�mi ml�ny, setk�n� s mezka�i, p��hoda s
kupci, z�pas s m�chy v�na aj.

N�kter� p��b�hy odhaluj� pravou tv�� �pan�lsk� spole�nosti (p��hoda s
galejn�ky); jin� jsou liter�rn�mi parodiemi na ryt��sk� a past��sk� rom�ny. D�j
prokl�d� autor mno�stv�m epizodick�ch vypr�v�n�, je� jsou spojena motivem
cesty, pouti, pozn�n�. Vz�jemn� sbli�ov�n� postoj� obou protagonist� vrchol� ve
2. d�le Sanchovy vl�dy nad ostrovem", v n�� se odr�� tradi�n� motiv utopick�.

D�mysln� ryt�� Don Quijote de la Mancha byl opat�en dedikac� v�vodovi de B�jar
(I) a hrab�ti de Lemos (II), P�edmluvami ke �ten���m (I,II) a �vodn� parodickou
krati�kou b�snickou antologi� ke sl�v� knihy a jeho hrdiny. Cervantes zachytil
cel� ��nrov� rejst��k dosavadn�ho rom�nu: bo�� "babyl�nskou v�" ryt��sk�ch
rom�n�, paroduje rom�n a novelu past��skou, rom�n utopick� a dobrodru�n�,
vst�eb�v� podn�ty rom�nu pitoreskn�ho. Don Quijote je tedy komick� i tragick�
z�rove�.

{\bf Miguel de Cervantes} byl �pan�lsk� prozaik, dramatik i b�sn�k, vrcholn�
p�edstavitel renesan�n�ho obdob� tzv. zlat�ho v�ku �pan�lsk� literatury a jeden
z nejv�t��ch sv�tov�ch spisovatel� v�bec. Pro�il pohnut� �ivot pln� str�d�n�:
zran�n� v n�mo�n� bitv� ho p�ipravilo o ruku, zajet� tureck�mi pir�ty skon�ilo
p�tilet�m otroctv�m v Al��rsku a i v osobn�m a podnikatelsk�m �ivot� se
projevil jako beznad�jn� smola�. Nedok�zal se u�ivit ani literaturou, a�koliv
tento dvoud�ln� rom�n se hned po vyd�n� setkal s velik�m ohlasem.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
V�clav Du�ek
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Dny pro ko�ku
}

\end{center}

Titul knihy poukazuje na  jednu z hlavn�ch  postav - mladou  d�vku, jej�� osud
se prol�n�  s osudem  dal�� hlavn�  postavy -  mlad�ka, kter� d�j  vypr�v�.
N�m�tem  knihy je  �ivot mlad�ch  lid�,  jejich �ivot na ulici, p��telstv�,
l�ska.

Tade� Falk, p�ezd�van� �upy, se u�� na mal��e pokoj�. Tato pr�ce ho bav�, ale
nepohodne se se  sv�m mistrem a nav�c  m� probl�my i  doma, a  tak odch�z� ze
�koly i  z domova. Za��n�  ��t na  ulici.

Seznamuje  se s  Delf�nem  (vlastn�m jm�nem Pavel Mou�ka). Chod�  spolu do bar�
a hospod, p�esp�vaj�  v nejr�zn�j��ch zapadl�ch  ��stech  m�sta, ale  hlavn�
st�le  d�vaj� pozor, aby  je  nechytila policie.

Jednou,  kdy� jde  Delf  sehnat pen�ze, rozhodne  se �upy  p�espat ve  vag�nu.
Tam  potk�v�  mladou d�vku, kter� utekla z domova pro ml�de�. Tu noc policie
kontroluje vag�ny. Monice se poda�� ut�ct, ale �upy je zadr�en a je vysl�ch�n.
Pozd�ji se s  Monou op�t  potk�vaj� a  vytv��� se  mezi nimi  velmi zvl�tn�
p��telsk� vztah.

Delf�novi se ale nel�b�, �e se �upy star� o Monu, proto�e se boj�, �e  jim bude
na obt��. Delf �en�m  nev���, proto�e ho  zklamala jeho  sestra.  Mnohdy se  k
nim  chov�  drsn�.  Oproti Delf�novi, kter� je chladn�, vypo��tav�, a kter� m�
z�sadn� averzi v��i pr�ci, je �upy  p��telsk�, ochotn� a �ikovn� na  pr�ci.

Povahov� rozd�ly  a �upyho  z�jem o  Monu postupn�  stav� mezi  oba kamar�dy
bari�ru. �upy odj��d� s  Monou na chatu p��tele  Delf�novy sestry. Ani tam  se
nep�est�vaj� ob�vat  policie. P�ij��d� za  nimi Delf�n, popros� Monu, aby mu
pomohla vy��dit n�jakou v�c ve m�st�.  Ve skute�nosti ji ale za pen�ze  vyd� do
rukou policie.

�upy se  to dozv� a jeho vztah  k Delf�novi, kter�ho  pova�oval za p��tele,  se
m�n� v nen�vist. Rozch�z� se po  rva�ce a �upy je rozhodnut  po�kat na Monu,
dokud se nebude moci vr�tit.

Hlavn�m t�matem jsou  p��b�hy t�� hlavn�ch  postav.  P��b�h  je naps�n  v
ich-form�.  P��b�h  se neskl�d� z  epizod a  v  textu se  vyskytuj�  jen kr�tk�
zm�nky  o p�edchoz�m  �ivot�   postav.   Kompozi�n�   postup   je   uspo��d�n
chronologicky.  Postup   vypr�v�c�  je   m�sty  dopln�n   popisn�m.
Charakteristiky postav jsou  sp��e nep��m� -  vypl�vaj�c� z  jejich chov�n�.
Jazyk  cel�ho d�la  je ryze  hovorov�, �asto  i  vulg�rn�.  Nach�zej� se zde
specifick� v�razy, bl�zk� lidem bez domova a lidem prchaj�c�m p�ed z�konem.

{\bf V�clav Du�ek} byl re�imem tolerov�n, p�esto�e psal o naru�en� ml�de�i, m�l
toti� pod�vat sv�mi p��b�hy odstra�uj�c� p��klad. Za z�klad m�l vlastn� �ivotn�
zku�enosti, pracoval toti� jako vychovatel v polep�ovn�ch. Mezi jeho dal��
v�znamn� d�la pat�� {\it Panna nebo orel}, {\it Kuka�ky} nebo {\it Sklen�n�
golem}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Viktor Dyk
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Krysa�
}

\end{center}


Krysa� p�ijde do m�sta Hammeln, zdej�� lid� ho tam pot�ebuj�, proto�e ve m�st�
je mnoho krys. Hned p�i p��chodu se zamiluje do Agnes --- ta m� sice �enicha
Kristi�na, ale Krysa�ovu l�sku op�tuje. Krysa� za sl�benou odm�nu 100 r�nsk�ch
vyvede krysy z m�sta.  Po spln�n� �kolu p�ipomene v hostinci U ��zniv�ho
�lov�ka radn�m (truhl��i Froschovi a krej��mu Strummovi), �e mu m�sto dosud
nevyplatilo odm�nu. Ale radn� se o��vaj� a odm�nu nevyplat�, proto�e je pr�
smlouva neplatn�, jeliko� nen� zn�ma druh� strana --- Krysa�, tak� nebyla
smlouva ukon�ena obvyklou zbo�nou formul�. Krysa� se chce pomst�t, tu noc maj�
oba radn� stra�n� sny, krej��mu se zd�, �e u�il 1000 oblek�, kter� se pod
Krysa�ov�m zrakem zm�nily v 1000 rub��. Truhl�� m� sen, �e vyrobil 1000
postel�, a �e se objevil Krysa� a postele se zm�nily v rakve. Pro Agnes v�ak
Krysa� m�stu odpou�t�. R�no od n� odch�z�, jde na horu Koppel, kter� je nad
m�stem a kon�� propast�. Pov�st prav�, �e tento sr�z nen� propast�, ale cestou
do Sedmihradska, zasl�ben� zem�, kde neexistuje strach ani bolest. L�ska ale
Krysa�e t�hne zp�t, jde k ��zniv�mu �lov�ku, kde je jedin� host, Faust. Ten
Krysa�i prozrad�, �e prodal ��blu srdce a ne du�i, potom chce Krysa�e
p�esv�d�it r�zn�mi kousky --- m�n� kocoura v tygra, �pinavou prostitutku v
trojskou Helenu, apod. Ale Krysa� se odm�tne zasl�bil ��blu.  Naopak se vrac� k
Agnes, ale ta je ji� zoufal�. Pot�, co Krysa� ode�el, p�i�el k n� Kristi�n ---
Agnes ho nem� r�da, ale �ek� s n�m d�t�, ��d� Krysa�e, aby ji zabil, nakonec ho
po��d�, aby ode�el. Krysa� odejde, ale sl�b�, �e se vr�t�. Agnes si od matky
nech� vypr�v�t poh�dku o Sedmihradsk� zemi, nakonec se utop� v �ece. Kdy� se
Krysa� vr�t�, najde jen matku, kter� ze��lela z dce�iny smrti. Krysa� za�ne
p�skat na p���alu, ne jemn� jako na krysy, ale naplno. V�echny t�hne jeho p�se�
za n�m. Krysa� je vyvede na Koppel a v�ichni spadnou do propasti. Jedin� kdo
p�e�ije je ryb�� J�rgen, kter�mu v�echno dojde a� druh� den. Nalezne toti�
nemluvn�, kter� sv�m k�ikem p�ekon� zvuk p���aly.

{\bf Krysa�} je tajemn� �lov�k, sm��en� se sv�m osudem v��n�ho cizince, ale
hluboce miluje Agnes, nem� r�d nespravedlnost, ale je ochoten kv�li Agnes
ledacos p�ekousnout. Je �estn� a rozumn�, nenech� se tak snadno zl�kat. Po tom
co jeho l�ska zem�e ztr�c� jeho �ivot smysl, p�evl�dne v n�m zloba i zoufalstv�
a pos�l� nevd��n� obyvatele m�sta do pekel. Dalo by se ��ci, �e to co ud�lal je
po�etil�, ale z�rove� i spravedliv�. Symbolicky vystupuje jako kladn� postava,
kter� vy�ist� m�sto od krys, od krys jako takov�ch a od lid�, kte�� se chovaj�
jako krysy.

{\bf Agnes} - d�vka, kter� je zasnouben� z rozumu, a� po setk�n� Krysa�e pozn�v�
pravou l�sku. Jde o miluj�c� kladnou postavu, kter� v zoufalstv� nem� dost sil
na to, aby bojovala s osudem. Pomoc� t�to postavy kritizuje Dyk spole�nost,
kter� �asto probl�m�m ut�k�, nebo vol� zbab�l� �e�en�. Kritizuje s�atky z
rozumu, kdy �enich p�edstavuje materi�ln�, ale nikoliv duchovn� zaji�t�n�.

{\bf Lid�} - lid� z Hammelnu nejsou p��li� zvl�tn�, maj� r�di svoje zvyky,
nep��li� nad�en� vid� cizince. Kdy� je v�ak pot�ebuj� nestyd� se jich vyu��vat,
dovedou b�t i krut�. Jsou prakti�t� a maj� r�di pen�ze, reprezentuj� m칻�ckou
povahu spole�nosti.

{\bf J\"orgen} je mo�n� jedin� opravdu cele kladn� postava z Hammelnu --- nikdy
nikomu neubli�uje, ani kdy� ostatn� ubli�uj� jemu. Proto si tak� zaslou�� b�t
zachr�n�n.

{\bf D�t�} symbolizuje nad�ji a z�chranu, proto�e je pro ryb��e z�chranou, kdy�
p�ek�i�� p���alu. Je nad�j�, �e se v�echno zm�n� a do Hammelnu se jednou vr�t�
dob�� lid�. Z�chr�n�n� si zaslou��, proto�e je�t� nen� krut�, v �ivot� je�t�
nikomu neubl��ilo.

Autor pou��v� spisovn� jazyk, trochu zabarven� star��mi v�razy, slovosled je
n�kdy tak� p�eh�zen�.  Dyk na druhou stranu nepou��v� dlouh� souv�t�, v�ty jsou
sp��e krat�� a jednodu���. �asto vyu��v� �e�nick� ot�zky. Slovn� z�soba je
bezpochyby bohat�.

{\bf Viktor Dyk} se narodil 31. 12. 1877 a zem�el 14. 5. 1931. Byl to �esk�
b�sn�k, prozaik, dramatik, novin�� a politik. P�vodn� pr�vn�k, od roku 1900 se
profesion�ln� v�noval literatu�e. Stal se mluv��m radik�ln�ho �esk�ho
nacionalismu a historismu - st�topr�vn�ho programu obnovy samostatn�ho �esk�ho
st�tu. Za 1. sv�tov� v�lky v odboji (1916 - 17 v�zn�n ve V�dni), od roku 1918
redaktor N�rodn�ch list� a p�ed�k �eskoslovensk� n�rodn� demokracie, po 1918
poslanec za n�rodn� demokratickou stranu, od 1925 sen�tor.  Atmosf�ru
studentsk�ho hnut� a politick�ch boj� z konce 19. stol. zachytil v rom�nu {\it
Prsty Habakukovy}. V b�snick�ch sb�rk�ch {\it Satiry a sarkasmy} nebo {\it
Poh�dky z na�� vesnice} kriticky a ironicky glosoval politick� a kulturn� �ivot
n�roda. Vztah jednotlivce k vlasti a n�rodu a mravn� smysl boje za n�rodn�
osvobozen� vyj�d�il v b�snick� tetralogii z obdob� 1. sv�tov� v�lky {\it Lehk�
a t�k� kroky}, {\it Anebo}, {\it Okno}, {\it Posledn� rok}.  Vrcholem jeho
intimn�, elegicky meditativn� lyriky, v n�� dosp�l k p�ekon�n� deziluze a
skepse zd�razn�n�m smyslu i tragick�ho heroismu st�le nov�ch z�pas� o
budoucnost, je posledn� b�snick� kniha {\it Dev�t� vlna}. Podobn� sv�r
romantick� touhy po ide�lu se skute�nost� a intelektu�ln� skeps� proch�z� celou
Dykovou tvorbou, lze zm�nit alespo� b�snickou sb�rku {\it Mil� sedmi
loupe�n�k�}.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Umberto Eco
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Jm�no r��e
}

\end{center}

Tento historick�  rom�n byl  vyd�n v  r. 1980,  a zalo�il  autorovu sv�tovou
proslulost.  D�j  se  odehr�v� ve  14.  stolet�  v  obdob� teologick�ch a
n�bo�ensk�ch spor�. Star� benediktinsk� mnich Adso z Melku sepisuje  ud�losti,
jich�  se  stal jako  osmn�ctilet�  novic sv�dkem v  hornoitalsk�m
benediktinsk�m  opatstv�.

V Prologu  o  7 kapitol�ch (Prvn� a� Sedm� den), d�le roz�len�n�ch na
podkapitoly, vypr�v�, jak  spolu se  sv�m mistrem,  franti�k�nem z
Baskervillu, narazili na s�rii z�hadn�ch vra�d  mnich�, k nim� doch�zelo den
po dni. P�tr�n� po  stop�ch t�chto vra�d  vede mistra a  jeho ��ka  do opatsk�
knihovny,  podobaj�c�  se  labyrintu.

Odhalov�n�   z�hady prob�h� velmi pomalu a slo�it�. Adso po boku sv�ho u�itele
postupn� pronik� do taj�  nejr�zn�j��ch v�d  a pokou�� se  vyznat v  dal��ch
jevech, kter�  s  p��padem  souvisej�. Kl��em  k  �e�en�  se  stane tajemn�
rukopis, kter� je ukr�v�n v knihovn�.

B�hem p�tr�n� je Adso sv�dkem setk�n� c�sa�sk� legace s pape�ov�mi vyslanci,
p�i n�m�  m� b�t prost�edn�kem  Vil�m z  Baskervillu. Setk�n�,  je� se
neskon�� dohodou v teologick�ch a filozofick�ch ot�zk�ch, vyvrchol� procesem s
b�val�mi  �leny heretick�  Dolcinovy  sekty. Z  �arod�jnictv�  je obvin�na
vesnick�  d�vka,  s  kterou Adso  pro�il  milostn�  vztah.  Inkvizitor  ji
odv��  spolu  s  odsouzen�m  p�edstavitelem  sekty Salvatorem.

Tajemn�m rukopisem  je nezn�m�  druh� d�l  Aristotelovy Poetiky, pojedn�vaj�c�
o sm�chu. Star� a slep� knihovn�k Jorge  jej pova�uje za nebezpe�nou v�zvu k
pravdiv�mu pozn�n�. Uk�e se  v�ak, �e Jorge je str�jcem v�ech  zlo�in�.
O�ek�v� p��chod Antikrista,  a aby zabr�nil rozpadu sv�ta,  poz�e manuskript
napu�t�n� jedem.  P�i po��ru, kter�  zachv�t�  knihovnu, zahyne  on  i opat  a
po��r  se roz���� na cel� opatstv�.

P��b�h hled�n� pravdy  tak kon��. Slo�it�  cesta za pozn�n�m,  pln� z�krut� a
nikdy  nekon��c�,  je  sama  o  sob�  p��nosem,  i  kdy� nep�in��  hmatateln�
v�sledky,  ale  vede  k  pochybnostem  a   k proz�en�.

{\bf Umberto Eco} se narodil roku 1932 v It�lii nedaleko Torina. Za�al studovat
pr�va, le� z�hy p�e�el na studium st�edov�k� filosofie a literatury. Po z�sk�n�
doktor�tu se v�noval �urnalistice a z�rove� za�al p�edn�et na svoj� alma mater
v Torinu. Stal se postupn� jedn�m z nejuzn�van�j��ch odborn�k� na filosofii
st�edov�ku, zejm�na Tom�e Akvinsk�ho, z�rove� se stal jedn�m ze zakladatel�
modern� semiotiky. N�hl� obrat v jeho akademick� kari��e v�ak znamenalo pr�v�
toto d�lo, stal se sv�tozn�m�m spisovatelem. Jeho dal�� rom�ny jsou {\it
Foucaultovo kyvadlo} a {\it Ostrov p�ede�l�ho dne}.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf

}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Epos o Gilgame�ovi
}

\end{center}

Toto d�lo vzniklo ji� kolem roku 3000 p�ed na��m letopo�tem, ale bylo tradov�no
pouze �stn� formou. Roku 2000 p�ed na��m letopo�tem bylo p�semn� zaznamen�no.
Tato b�se� vznikala kolem dvou tis�c let. B�hem t�to doby prod�lala mnoho zm�n.

P��b�h za��n� ve m�st� Uruku, kde vl�dne mocn� a krut� kr�l Gilgame�, kter� je
ze dvou t�etin b�h. Proto�e jsou jeho poddan� zrovna zam�stn�v�ni kolos�ln�m
d�lem, stav� hradbu okolo m�sta, tak, aby mu�i byli v�konn�j��, zak�e jim styk
se �enami. Ty si proto st�uj� u boha Anu. Ten je vysly�� a stvo�� Enkidua,
polodivok�ho tvora, kter� za��n� po��rat ovce Gilgame�ov�m poddan�m. Ti si na
polozv��e st�uj� a tak Gilgame� d� Enkiduovi nev�stku, doufaj�ce, �e ho od
jeho �innosti odrad�.

Po �est dn� a sedm noc� si Enkidu s nev�stkou �amchatou u��v�.  Kdy� se pak
chce znovu vr�tit ke zv��i, zjist�, �e se ho u� boj�. Tak jde hledat p��tele, a
najde ho v Gilgame�ovi. Gilgame� m� dva sny, ve kter�ch se mu zd�, �e na n�j
spadl meteorit a �e obj�m� sekeru. Oba dva sny maj� p�edstavovat Enkidua. Na
po�est p��telstv� se spolu vyd�vaj� do cedrov�ho lesa, aby zabili kr�le chudoby
a b�dy Chumbabu. V cedrov�m lese ho zabij� a z nak�cen�ch cedr� postav� dve�e
pro chr�m.

Na po�est v�t�zstv� uspo��daj� hostinu. Na hostin� se do Gilgame�e zamiluje
bohyn� I�tar a nab�dne mu man�elstv�.  On ho nep�ijme a vytkne j� v�echny
p�ede�l� milence. Ona se rozzlob� a za trest na Gilgame�e se�le nebesk�ho b�ka.
On ho ale p�em��e a vrhne bohyni k�tu z b�ka do obli�eje. Bohov� za to
potrestaj� Enkidua, kv�li �emu� um�r�.

Gilgame� se hodn� tr�p�, ale potom odch�z� hledat nesmrtelnost.  Dozv� se, �e
na ostrov� bydl� Uta-napi�tim. Aby se ale dostal p�es mo�e, mus� si vyrobit
bidla. Ty ale po jednom pou�it� je mus� odhodit do vody, aby si jedovatou vodou
nepot��snil ruce.  Bidla mu tedy dojdou a on mus� nad sebe napnout od�v m�sto
plachty.

Po p��jezdu na ostrov mu Uta-napi�tim pov� �e se nesmrteln�m stane pouze tehdy,
kdy� bude sedm dn� a noc� bd�t. On v�ak je p��li� po cest� vy�erp�n, proto
t�m�� okam�it� usne. Aby mu Uta-napi�tim dok�zal, �e usnul, na��dil sv� �en�,
aby ka�d� den pekla pecen chleba a polo�ila ho vedle jeho hlavy. Kdy� se po
sedmi dnech Gilgame� probud�, uvid� vedla sebe sedm chleb�.

P�i odjezdu se ale dozv�, �e m��e po��d ml�dnout, kdy� sn� bylinu z mo�sk�ho
dna.  Potop� se pro ni, ale pak, kdy� se na druh�m b�ehu chce osv�it, se�ere
mu kv�tinu had ze studn�.  Gilgame� se pot� vrac� zp�t do Uruku pou�en, �e
�lov�k se m��e st�t nesmrteln�m jedin� sv�mi �iny. Hradbou, kterou nechal
postavit p�ed sv�m odchodem za hled�n�m v��n�ho ml�d�. Tak�e cel� p��b�h kon��,
stejn� jako za�al, u m�stsk� hradby.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Karel Jarom�r Erben
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Kytice
}

\end{center}

Kytice je soubor t�in�cti balad, z nich� se skoro ka�d� rozkl�d� na kapitoly.
P��b�hy v�t�inou m�vaj� �patn� konec. N�zev poch�z� do prvn� stejnojmenn�
b�sn�.

{\bf Kytice}

Na hrob� sv� zem�el� matky, jej�� du�e se p�evt�lila do kv�t� mate��dou�ky,
truchl� sirotci. Poznali matku po dechu a plesaly.

{\bf Poklad}

Na Velk� p�tek jdou lid� do kostela. Tak� matka s d�t�tem jde za nimi. Ve sk�le
uvid� p�evelik� bohatstv� a chce si ho co nejv�ce odn�st. Ve sp�chu zapomene na
d�t�, kter� nech�v� ve sk�le. Poklady se j� v�ak doma prom�n� v kamen�. Matka
za�ne truchlit. Za rok se op�t sk�ly otv�raj� a �ena se ��astn� shled�v� se
sv�m d�t�tem.

{\bf Svatebn� ko�ile}

D�vka, kter� ji� t�i roky �ek� na n�vrat sv�ho mil�ho z vojny, vyhro�uje
sebevra�dou, jestli se j� nevr�t�. P�ich�z� v�ak u� jen hoch�v duch, d�vka to
ale nepozn�. Dozv� se to a� na h�bitov�, kam ji zavedl. Zachra�uj� ji pouze
modlitby a rann� klek�n�.

{\bf Polednice}

Matka p�ivolala na sv� zlobiv� d�t� Polednici. Ta p�i�la, ale matka cht�la d�t�
uchr�nit od smrti. V poledne p�i�el otec z pr�ce. �enu probral, ale d�t� bylo
ji� mrtv�.

{\bf Zlat� kolovrat}

Je to p��b�h o hodn� Dorni�ce, kterou matka se sestrou zabij�, kdy� si ji chce
vz�t za �enu kr�l. V lese v�ak Dorni�ku vzk��s� �arovn� d�de�ek. Jej� kon�etiny
a o�i vym�n� za kouzeln� kolovr�tek, kter� nakonec zazp�v� celou pravdu. Kr�l
pozn�v� situaci a za �enu si bere Dorni�ku.

{\bf �t�dr� den}

Popisuje zvyky lid� na tento sv�te�n� den. Sestry Marie a Hana cht�j� poznat
osud, a vysekaj� proto d�ru do jezera. Hana vid� svou svatbu a Marie poh�eb. To
se vypln� na jejich matce.

{\bf Holoubek}

Mlad� �ena zabije sv�ho mu�e a za t�i dny chyst� novou svatbu. Mysl� si, �e
mrtv� nic nev�. Ten se v�ak vrac� v podob� holoubka a �alostn� zp�v�. �ena to
nevydr�� a utop� se.

{\bf Z�ho�ovo lo�e}

Mlad� hoch odch�z� do pekla a po cest� potk�v� zlo�ince Z�ho�e, kter� poutn�ka
pust� d�l pouze pod podm�nkou, �e mu pak pov� v�e o peklu. Ten sv�mu slibu
dostoj�. Z�ho�e se zmocn� strach z pekeln�ch trest� a slibuje pok�n�. Po
devades�ti letech dojde odpu�t�n�.

{\bf Vodn�k}

Vodn�k je, alespo� pro m�, jedna z nejhez��ch balad, bohu�el kon�� velice
smutn�.  Dcera jde i p�es z�kaz matky k jezeru, kde chce pr�t. L�vka se pod n�
prolom� a ona se utop�. Pod vodou si bere za man�ela Vodn�ka, kter�mu pozd�ji
porod� syna. Dcera se chce je�t� jednou shledat s matkou. Do ve�era se v�ak
mus� vr�tit. �ena nechce dceru pustit zp�t do jezera. Vodn�k je za to potrest�
smrt� syna.

{\bf Vrba}

Man�el chce vyl��it �enu z bezduch�ho sp�nku. Pok�c� vrbu, se kterou �ena sd�l�
sv�j �ivot. Tak ob� zahub� a ze syna ud�l� sirotka.

{\bf Lilie}

Na hrobu mrtv�ho d�v�ete vyroste b�l� lilie. P�n si ji odn�� dom� a z kv�tiny
se st�v� d�vka, kter� v�ak nesm� na sv�tlo.  Po p�nov� odjezdu ji jeho matka
neuhl�d� a d�vka se op�t zm�n� v uvadlou lilii.

{\bf Dce�ina kletba}

Matka rozmlouv� s dcerou, kter� zabila sv� d�t�. Dcera v�ak p�ikl�d� vinu i
matce. Ne� se ob�s�, prokleje matku.

{\bf V�tkyn�}

V t�to balad� autor p�ipom�n� v�tbu kn�ny Libu�e. Zd�raz�uje, �e po v�em zl�m
p�ijde v�dy to dobr� a �e �esk� n�rod nezanikne, bude-li dr�et p�isob�.

{\bf Karel Jarom�r Erben} (1811---1870) byl �esk� b�sn�k, sb�ratel a spisovatel
lidov�ch p�sn� a poh�dek, liter�rn� historik a p�ekladatel.  Narodil se v
Milet�n� u Ji��na.  B�hem filosofick�ch a pr�vnick�ch studi� poznal Franti�ka
Palack�ho, se kter�m  pak po cel� �ivot spolupracoval.  Byl tak� prvn�m
archiv��em m�sta  Prahy. Sna�il  se rekonstruovat p�vodn� podobu  lidov�
slovesnosti.  Vyd�val star�� �esk� texty, nap�. spisy Husovy. Zem�el v Praze.
Mezi jeho dal�� d�la pat�� {\it Mate�� dou�ky}, {\it Vybran� b�je a pov�sti
n�rodn� jin�ch v�tv� slovansk�ch} nebo {\it Proston�rodn� �esk� p�sn� a
��kadla}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Nikolaj Vasiljevi� Gogol
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Revizor
}

\end{center}

Petrohradsk� ��etn� Ivan Alexandrovi� Chlestakov p�ij��d� se sv�m sluhou do
mal�ho m�ste�ka v jak�si gubernii. Zde �ije �trn�ct dn� na dluh. P�eje mu ale
�t�st�, nebo� m�stsk� hejtman dostane dopis od p��tele z Petrohradu, �e
m�ste�ko nav�t�v� nebo u� nav�t�vil revizor.

Sv�m chov�n�m se n� ��etn�, kter�ho ve zn�m�m filmov�m zpracov�n� hr�l
vynikaj�c� V. Burian, dost�v� do pov�dom� m�ste�ka, kter� je prolezl� korupc� a
r�zn�mi jin�mi ne�estmi. Obyvatel� se sna�� ud�lat hotov� divy.

Nejd��ve oprav� snadno zahl�dnuteln� a do oka bij�c� nedostatky a nato
prov�d�j� hlavn�ho hrdinu v�emi trhy, institucemi a nakonec ho ubytuj� v dom�
hejtmana.  Proto�e je na mizin�, r�d p�ij�m� �platky, kter� mu vysoce postaven�
osoby nab�zej�.

Vyjde najevo, �e m�ste�ko nen� takov�, jak� se zd�, ale i to, �e Ivan
Alexandrovi� nen� revizor. Ten v�ak na posledn� chv�li unik� a do roz�arovan�ho
m�ste�ka p�ij��d� prav� revizor.

{\bf Nikolaj Vasiljevi� Gogol} byl rusk� kriticko-realistick� spisovatel a
dramatik ukrajinsk�ho p�vodu. Od roku 1836 cestoval po �v�carsku, Francii,
It�lii a Palestin�. Jeho pov�dky a novely zahrnuj� krom� beletrie  t�
estetick� a historick� �vahy s kr�dem filosofie svobody  a sv�ta volnosti.
Vyj�d�il konzervativn�  n�zory na mo�nou n�pravu  rusk� spole�nosti, ale i
liter�rn� tvorbu. Na  Gogolovy um�leck� podn�ty v pr�ze  i v dramatu programov�
nav�zala rusk� klasick�  literatura druh� poloviny  19. stolet� i rusk�
liter�rn� moderna a avantgarda. Mezi jeho d�la pat�� {\it Petrohradsk�
pov�dky}, {\it Hr��i}, {\it Bl�znovy z�pisky} �i {\it Plṻ}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Franti�ek Halas
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Kohout pla�� smrt
}

\end{center}

Tato b�snick� sb�rka je pln� existencialismu, motiv� smrti, konce a deziluze a
k b�snick�mu zt�lesn�n� tragick�ho pocitu �ivota. Vyjad�uje t� �padkov� n�lady
��sti inteligence, co� nez�stalo bez vlivu

Ve sb�rce se odr�ej� hr�zy prvn� sv�tov� v�lky i t��dn� rozpory, k nim� se
Halas i p�es svou v�rnou sympatii s chud�mi a p�es v�dom� nutn�ho z�niku
star�ho sv�ta stav� pasivn�. Pou��v� drsn�ho, neharmonick�ho ver�e, d�siv�ch
obraz� hr�zy, z�niku a smrti a slo�it� a� nesrozumiteln� metafory.

Doch�z� a� k deformaci jazyka. Inklinuje k existencialismu, k motiv�m smrti,
konce a deziluze a k b�snick�mu zt�lesn�n� tragick�ho pocitu �ivota. Pou��val
drsn� a nelibozvu�n�, z�m�rn� n�siln� p�eru�ovan� ver�e slo�it� struktury.
�asto s�m vytv��el vlastn� slova (neologismy) nebo neobvyklou v�tnou vazbu.

{\bf Franti�ek Halas} (1901---1949) byl �esk� b�sn�k, esejista, publicista a
p�ekladatel (hlavn� z polsk� poezie - S�owacki, Mickiewicz), autor poezie pro
d�ti  i poetick� pr�zy pro dosp�l�.  V jeho tvorb� p�evl�daly  motivy
prolet��sk� poezie a  poetistick� t�mata. Halas�v  v�voj od introspekce  k
plastick�mu a p�edm�tn�mu vid�n� vy�stil v monumentalitu a vnit�n� patos
b�snick� tvorby. Mezi jeho d�la pat�� {\it Doko��n}, {\it Lad�n�} nebo {\it
Na�e pan� Bo�ena N�mcov�}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
V�t�zslav H�lek
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Na statku a v chaloupce
}

\end{center}

Na b�ehu Vltavy  na p��kr�m svahu  st�la opu�t�n� chatr�.  V n�  se usadil
nezn�m�  mu�  se synkem  J�rou.  Otec se  �ivil  pytl�ctv�m.  Ulovenou zv��
prod�val plavc�m, kte�� ji prod�vali d�le. Jedn� noci se otec z  lesa nevr�til.
J�ra jej  na�el v  lese zast�elen�ho.

V nedalek� vsi pak byl J�ra p�ijat ve statku u L�sk� za pas�ka. L�ska t�m
nechybil.  Zanedlouho  byl  L�sk�v  dobytek  nejlep��  ve  vsi.  L�skova �ena
zem�ela a sedl�k se znovu o�enil. Nov� hospodyn�  v�ak nem�la  J�ru  r�da  a
Lence,  dcerce  hospod��ov�,  nep��la  ��dn� radosti. Kdy� Lenka dor�stala,
b�la  se selka jej� kr�sy,  ukl�dala Lence t�k� pr�ce, vyk�zala ji  do
�eledn�ku a jinak ji  sni�ovala.

Selka m�la na hospod��e velk� vliv, a kdy� se mu narodil chlape�ek, jako by
zapomn�l, �e je Lenka tak� jeho krev. Jednou J�ra za�el  do opu�t�n� chatr�e a
na�el tam star� modlitby a v nich z�pis, �e jeho p�edkov� �ili  kdysi  na
L�skov�  statku a  �e  museli  statek  po dlouh�ch v�lk�ch  pro  velkou  nouzi
opustit.  J�ra  se  tedy  stal zvl�tn� n�hodou pas�kem na statku, kde jeho
p�edkov�  hospoda�ili.  I lesy, ve kter�ch  jeho otec pytla�il,  n�le�ely kdysi
jeho  rodu.

Kdy� se hospodyn� dozv�d�la, �eho se J�ra v chatr�i do�etl, vyhnala ho. J�ra se
nast�hoval do opu�t�n�  chatr�e. Tam za  n�m prchla  i Lenka, kter� nemohla
vyst�t macechu. Kdy� si hospod�� uv�domil, jak na svou dceru zapomn�l, �e Lenka
po krut�m zach�zen� prchla z domu, tr�pil se, a�  z toho onemocn�l.  Selka ze
strachu  o sebe  utekla.

Lenka se dozv�d�la, �e otec je  nemocn�, a tak �la otce  o�et�ovat, ne� se
selka vr�t�. Sedl�k se  jen pomalu dost�val z t�k�  nemoci.  Za sel�iny
nep��tomnosti hospoda�il na statku J�ra s Lenkou.  L�ska d�val J�rovi statek,
ale J�ra  odm�tl, i kdy� L�ska poukazoval,  �e statek kdysi pat�il  J�rov�m
p�edk�m. J�ra  cht�l jenom  chaloupku.

Pak si vzal Lenku a m�li spolu  d�ti. Uplynul rok a selka se  je�t� nevr�tila.
Jednou  p�i�la  selka  na  statek,  a  kdy�  tam  nikoho nezastihla, p�ipl��ila
se  a�  pod okna  chaloupky,  kde  spat�ila ��astn�ho L�sku s J�rou,  s Lenkou
a  vnou�etem. Kdy� ji  spat�ili, za�ala prchat, z��tila  se ze  svahu a�  k
Vltav�  a zahynula.  Pes Vo�ech, kter� ji cht�l zachr�nit, zahynul s n�.

{\bf V�t�zslav H�lek} (1835---1874, vl. jm. Vincenc H�lek) byl �esk� b�sn�k,
prozaik, dramatik, liter�rn� a  divadeln� kritik, fejetonista, novin��, autor
pov�dek a �rt. Spolu s Janem Nerudou, kter� je pokl�d�n za jeho antip�da, v�d��
p�edstavitel skupiny liter�t� kolem almanachu 'M�j'. Ve sv� dob� nejobl�ben�j��
b�sn�k lyrick�ch, optimisticky lad�n�ch ver�� vzd�vaj�c�ch hold l�sce, p��rod�
a bezprost�edn� radosti ze �ivota  (cel� jeho liter�rn� d�lo  i n�zory
ovlivnila  nejv�ce l�ta str�ven�  v prost�ed� klidn�ho st�edo�esk�ho  venkova).
Autor  realistick�ch pr�z  z prost�ed� �esk�ho  venkova a  malom�sta, n�kdy  s
v�razn�j��m zam��en�m na psychiku hrdiny. Narodil se v Dolinku. V letech
1855-58 studoval na filosofick� fakult� v  Praze.  ��dil �asopisy 'Lum�r',
'Zlat� Praha'  a 'Kv�ty', byl  redaktorem v 'N�rodn�ch  listech'. Zem�el v
Praze. Mezi jeho d�la se �ad� i {\it Pold�k ruma�}, {\it Alfr�d}, {\it Poh�dky
z na�� vesnice} �i {\it Komediant}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
V�clav Havel
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Zahradn� slavnost
}

\end{center}

Jednoduch� d�j vych�z� ze znalosti psychologie �esk�ho �lov�ka st�edn�ch
vrstev, jedo� z�sadami je: do ni�eho se nepl�st, nevyj�d�it p�esn� sv�j n�zor,
ale pokusit se vyu��t situace a z�skat n�jak� v�hody.

I hrdinov� Zahradn� slavnosi - man�el� Old�ich a Bo�ena Pludkovi se sv�mi syny
Hugem a Petrem - jsou t�mito typy. Jejich p�izp�sobiv� �ivotn� filozofie zapad�
dob�e do celkov�ho spole�ensk�ho marasmu, kter� je vykreslen v postav�ch
zd�nliv� o n��em rozhoduj�c�ch (pracovn�k Zahajova�sk� slu�by Plz�k, jej�
�editel, tajemn�k i vlivn� mu� "v pozad�" Kalabis).

Kdy� je Hugo Pludek posl�n sv�mi rodi�i na zahradn� slavnost likvida�n�ho ��adu
hledat �dajn� vlivn�ho Kalabise, rozjede se absurdita hry na �ivot. Strach o
sv� postaven� znemo��uje norm�ln� my�len�, i snaha p�izp�sobit se spole�ensk�
norm� za cenu ztr�ty vlastn� identity a obludn� pod��zenost fungov�n�
byrokratick�ho mechanismu vy�s�uj� v jeden logick� z�v�r.

Hlavn� hrdina Hugo Pludek si p�i sv� �sp�n� v�prav� za z�sk�n�m lep��ho
spole�ensk�ho postaven� osvojuje pot�ebn� znaky my�len� a chov�n� tak dokonale,
�e ho vlastn� rodi�e nepozn�vaj�. Hra odkr�v� absurditu �ivota, kter� se z��k�
vlastn� identity a p�izp�sobuje se vn�j�� moci.

{\bf V�clav Havel} (1936) je �esk� dramatik rozv�jej�c� principy absurdn�ho
divadla, esejista a publicista, politik. P�i zam�stn�n� vystudoval  st�edn�
�kolu a v  60. letech obor  dramaturgie na divadeln�  fakult� 'Akademie
m�zick�ch um�n�'. �len �asopisu 'Tv��', pozd�ji dramaturg 'Divadla Na
z�bradl�'.  Po roce 1968  byl donucen odej�t z divadla -  ur�it� �as pracoval
jako  d�ln�k, sou�asn� se v�noval  autorsk� tvorb� a ob�ansk�m  aktivit�m.
P�isp�val do samizdatov�ch edic  a do  'Lidov�ch novin'.  Za totality  se stal
p�edn� osobnost�  nez�visl�ch  ob�ansk�ch iniciativ, pro svou �innost byl
n�kolikr�t v�zn�n. Spoluzakladatel a jeden z prvn�ch  signat��� a mluv��ch
'Charty 77'  a 'VONS' (1978). V  l�t� 1989  inici�tor petice  'N�kolik v�t',
na podzim  pak vedouc�  osobnost opozice,  kter� jednala  s p�edstaviteli
komunistick�ho re�imu, a spoluzakladatel 'Ob�ansk�ho f�ra', pozd�ji prezident.
Mezi jeho dal�� d�la pat�� {\it D�lkov� v�slech}, {\it Largo desolato} nebo
{\it Audience}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Ernest Hemingway
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Sbohem, arm�do!
}

\end{center}


P��b�h za��n� na italsk� front�, kam dobrovoln� nastupuje Frederico Henry pot�,
co ho zastihne prvn� sv�tov� v�lka v ��m�.  Slou�� u sanitn�  jednotky, kde se
seznamuje s mnoha  lidmi. Byli to  nap��klad Rinaldi, jeho  v�le�n� "bratr",
Bonello, Bartolomeo Aymo a kn�z, kter�ho si kapit�n a Rinaldi �asto dob�rali.
Potk�v� tak� sle�nu Catherine Barkleyovou, do n��  se bezmezn� zamilov�v�.

Pot�, co je  na front� pobl��  m�sta Gorizie t�ce  zran�n, je  p�evezen do
Mil�na  do Ospedale Maggiore.  Seznamuje se  s m�stn�mi sest�i�kami, sle�nou
Gageovou a Van Campenovou. Do Mil�na p�ij��d� za tenentem Catherine a spolu
pro��vaj� kr�sn� chv�le. P�ed Henryho odjezdem na  frontu mu Catherine sd�luje,
�e je t�hotn�. Potom,  co se Frederico uzdrav�,  prod�l�v� �loutenku, kterou si
p�ivodil �ast�m pit�m alkoholu.

Kdy� se op�t vrac� do v�lky, je ihned posl�n do ter�nu. Nane�t�st� ale N�mci
pr�v� v tu chv�li zahajuj� �tok, a tak It�lie mus� ustupovat. Henryho �kolem je
dopravit zbyl� dv� sanitky do Udine a odtud do Pardedone. Doprov�zej� ho Aymo,
Bonello a Piani. Cestou k sob� p�ib�raj� dva �eta�e, kte�� pozd�ji, v  dob�,
kdy se od nich o�ek�v� pomoc, ut�kaj�, p�i�em�  jednoho Frederico zast�el�, a
nakonec se k nim do vozu p�ipojuj� je�t� dv� vystra�en� d�vky.

�stup Henryho sanitn�ho  odd�lu se nezda�il.  Sanitn� vozy  zapadly do hust�
b�e�ky, Aymo byl  jak�msi Italem  zast�elen, Bonello dezertoval a samotn�
Frederico m�lem p�i�el o �ivot,  kdy� jej na �stupu zadr�ela italsk� vojensk�
policie,  kter� v�t�inu ciz�ch d�stojn�k� popravovala. Henry si zachr�nil �ivot
�prkem a skokem do vody. Nezbylo mu nic jin�ho, ne� ut�ci.

Po zda�il�m prchnut� se vrac� zp�tky do Mil�na s nad�j�, �e v nemocnici naraz�
na Catherine. Dov�d� se v�ak, �e odjela  do Stresy. P�ed odjezdem do tohoto
m�sta nav�t�vuje sv�ho p��tele Simmonse, zp�v�ka, kter� mu p�j�uje civiln�
oble�en�.

Ve Strese nal�z� Catherine  i jej� p��telkyni, Helenu  Fergusonovou. V hotelu
Henry  potk�v� sv�ho star�ho p��tele,  hrab� Greffiho, s n�m� u�  dlouh� l�ta
hraje kule�n�k.  Dlouho se zde Catherine  a Frederico nezdr��, nebo�  se
dov�daj�, �e  se Henryho chyst� zatknout policie.

Ob�ma tedy nezb�v� nic  jin�ho, ne� aby  nechali It�lii za  sebou a p�eplavili
se pomoc� barmanova  �lunu p�es jezero  do �v�carska.

Ve �v�carsku pro�ili  mnoho ��astn�ch chvil.  Bydleli v hn�d�m  d�ev�n�m domku
pana  a pan� Guttingenov�ch,  kter� byl  na horsk�m �pat�.

Jakmile se Catherine dostavily  porodn� bolesti, byla p�evezena  do
nemocnice.Po velmi dlouh�  dob� porodila chlapce.  Ale mrtv�ho. Nedlouho potom
um�r� i Catherine.


{\bf Ernest Hemingway} byl Americk� prozaik,  �urnalista a  esejista, autor
modern�ho rom�nu  a pov�dky.  Narodil se  v Oak  Parku (Illinois). Pod vlivem
modernistick�ch autor� si vypracoval charakteristicky �sporn�, citov� nezaujat�
styl, �asto  zalo�en� na pouh�m z�znamu dialogu (tzv.  "objektivn�
vyprav��stv�"). Prvn� sv�tovou v�lku pro�il dobrovoln�  v Evrop�.  B�hem
�pan�lsk� ob�ansk�  v�lky pom�hal bojovat proti nastupuj�c�mu  fa�ismu. Ve sv�m
pov�le�n�m  d�le zobrazil �lov�ka uprost�ed  v�lek a n�sil� a  vzdal hold
lidsk� state�nosti, zobrazil v�ak  i �ivot um�leck� boh�my. Po zm�n� re�imu
Kubu opustil a vr�til se do Spojen�ch st�t�. Postupem �asu v�ak neunesl t�hu
vlastn� samoty a sp�chal sebevra�du, kdy� se  zast�elil v Ketchumu (Idaho).
Laure�t 'Nobelovy ceny' za literaturu pro rok 1954,  kterou v�ak nemohl p�evz�t
kv�li zran�n�m zp�soben�m p�ede�lou leteckou nehodou z Ugandy. Mezi jeho dal��
d�la pat�� {\it P�t� kolona}, {\it Fiesta} nebo {\it Zelen� pahorky Africk�}.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Hom�r
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Illias
}

\end{center}

{\it �lias l��� posledn�ch 51 dn� 10. roku trojsk� v�lky (Tr�ja je �ecky
�lion). P���inou byl �nos man�elky spartsk�ho kr�le Menel�a, nejkr�sn�j�� �eny
sv� doby Heleny, kter�ho se dopustil syn trojsk�ho kr�le Priama Paris.}

Ke konci trojsk� v�lky odm�tl Achileus, jeden z nejlep��ch �eck�ch bojovn�k�,
bojovat, proto�e se c�til ura�en, nebo� mu Agamemnon, velitel �eck�ch vojsk,
odm�tl d�t jeho ko�ist, kr�snou otrokyni Briseovnu. Boje p�ed Tr�jou v�ak
pokra�uj� i nad�le, je zde l��en� v�znamn�ch bojovn�k� z obou stran a tak�
p�edch�zej�c� v�le�n� ud�losti.

Tr�jan� maj� prozat�m v boji p�evahu, ale jen do chv�le, kdy si nejlep��
Achil�v p��tel Patroklos vyp�j�� zbroj sv�ho p��tele, aby t�m zastra�il
protivn�ka. Je v�ak zabit nejstar��m synem trojsk�ho kr�le Hektorem, co� v�ak
Achilla velmi popudilo, tak�e se rozhodl p��tele pomst�t. Paris tak� podl�h� v
boji s Menel�em, ale zachr�n� ho bohyn� Afrodita. V z�v�ru eposu je l��en
souboj Hektora a Achilla, rozhodnut�ho pomst�t sv�ho p��tele. Achillus Hektora
poraz� a ten je po smrti je�t� potupen t�m, �e jej Achilles vl��� kolem
trojsk�ch hradeb. A� po prosb�ch kr�le Priama je mu vyd�no synovo t�lo, kter�
je pot� ��dn� poh�beno.

D�lo idealizuje lidi i bohy, kte�� jsou v�ak podobn� lidsk�m vl�dc�m. �lohu zde
hraje osud i v�le boh�, kter� se nelze vzep��t. Bohov� jsou jednotn�, lid�
tou�� po v��n�m �ivot�, l�sce a kr�se.

\begin{center}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Odysseia
}

\end{center}

Odysseia l��� n�vrat dom� jendoho z hrdin� trojsk� v�lky - Odyssea. Tomu cesta
trvala cel�ch dlouh�ch deset let. Epos l��� Odysseovo bloud�n� a dobrodru�n�
p��hody, kter� za��v� cestou na rodnou Ithaku. Za�il nap��klad st�etnut� s
Kikony, pobyt v zemi Lotofag�, kte�� host�m pod�vali sv� ovoce zapomn�n�, po
jeho� po�it� cht�l ka�d� z�stat na jejich ostrov�, setkal se i s kyklopy
(oslepil jednook�ho obra Polyf�ma a t�m si rozhn�val jeho otce Poseidona), d�le
s lido�rav�mi Laistrygony, kte�� zabili mnoho Odysseov�ch p��tel a zni�ili
v�echny lod� a� na Odysseovu. D�le se setkal s kouzelnic� Kirk�, kter� jeho
dru�inu prom�nila ve vep�e, p�ekon�val n�strahy zp�vaj�c�ch polozv��ec�ch
Sir�n, nejdel�� ��st cesty str�vil v zajet� nymfy Kalyps� na ostrov� Oxygia - 7
let. Faj�ky byl ve sp�nku dovezeny na lodi kr�le Alkiona do vytou�en� Ithaky.

Zat�m se vet�el� n�padn�ci pokou�eli o ruku Odysseovy man�elky kr�lovny
Penelopy a cht�li tak� sp�chat �kladnou vra�du jeho syna T�lemacha. Aby se
Odysseus p�esv�d�il o v�rnosti sv� �eny, p�ich�z� do pal�ce p�estrojen za
�ebr�ka (p�i tom mu ji� pomohla bohyn� Ath�na, syn T�lemachos i past��i), usp�l
v sout�i st�elc�, kdy� jako jedin� napjal sv�j pov�stn� luk, pobil v�echny
drz� Penelopiny n�padn�ky, p�iv�tal se s �enou a ujal se znovu vl�dy.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Bohumil Hrabal
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Jak jsem obsluhoval anglick�ho kr�le
}

\end{center}


{\it ``Poslouchejte, co V�m te�ka �eknu.''}

V hotelu Praha patn�ctilet� pikol�k D�t� teprve za��n�. Jeho nejv�t�� no�n�
radost� jsou n�v�t�vy u Rajsk�ch, u sle�en, kde nakonec pro�ije sv� ``poprv�''.
Po n�kolika letech p�ejde do hotelu Tichota, kam se jezd� op�jet a pomilovat
mnoho gener�l� a dokonce i prezident. Z�bavou mlad�ho hrdiny jsou ale v�kendov�
rauty s kolegou Zde�kem. Jeho kari�ra nez�vratn� stoup� a D�t� se dostane a� do
presti�n�ho hotelu Pa���, kde maj� i zlat� p��bory(!). Vid�l je jen jednou, a
to kdy� obsluhoval Habe�sk�ho c�sa�e. Jist� mu v tom pomohlo studium u vrchn�ho
Sk�iv�nka, kter� obluhoval anglick�ho kr�le.

Na v�ech t�chto m�stech se setkal se zaj�mav�mi lidmi: od obchodn�ch agent�
po��naje, p�es b�sn�ky, bank��e, africk� mision��e a podomkem nekon�e.

Osud mu do cesty poslal zrzavou n�meckou d�vku L�zu, prvn� �enu, kter� se p�es
svoj� zanedbatelnou v��ku mohl pod�vat do o��. Hned bylo jasn�, �e si jsou
souzeni. Jenom�e L�za byla naklon�na ���sk� my�lence �ist�ho n�roda.  Ani to
nezlomilo jeho l�sku, nechal se vy�et�it od l�ka�e, ``aby mohl obcovat s
n�meckou d�vkou'', kdy� u n�s za�ala okupace. Je jasn�, �e se jeho s�atek
nesetkal s bou�livou ovac� na �esk� stran�, musel p�ijmout pr�ci v horsk�m
st�edisku pro n�meck� blond�nky, kter� jezdili nav�t�vovat n�me�t� blon�at�
voj�ci. V t� dob� bylo jeho nejv�t��m p��n�m, aby ho zatkla n�meck� policie,
aby byl obvin�n z n��eho proti���sk�ho. Tak moc si p��l n�vrat do vlasti.

L�za se do v�lky pustila s plnou vervou. Jakmile porodila syna, odjela d�lat
dobrovolnou sestru. P�i jednom ze sv�ch ob�asn�ch n�vrat� p�ivezla kuf��k se
zn�mkami, kter� nabudou hodnoty, jakmile v�lka skon��. Zem�ela ale p�i n�letech
a jej� man�el na�el jej� hlavu v trosk�ch domu.

Za pen�ze vybudoval hotel U Lomu. Splnil se mu jeho sen: st�t se milion��em a
p�edev��m poko�it svou v��ku. �koda jen, �e se mu nedost�valo �t�st�. Hotel i
�spory mu byly zn�rodn�ny a on se dostal do vazby s dal��mi ``chud�mi
milion��i''. Po zru�en� v�zen� pracoval jako d�evorubec, sp�val v polorozbo�en�
h�jovn� spolu s u�itelem francouz�tiny a jeho �a�kou. I v tak n�ro�n�ch
podm�nk�ch bylo patrn� z pohled� a gest, �e je n� hrdina jaksi nav�c, a�koliv
si mu� i d�vka st�le pe�liv� vykali.

Nakonec jel nahradit cik�nskou rodinu do zapadl� v�sky, kde �t�toval cestu.
Jeho nejbli���mi se mu stali kon�k, pes a ko�ka. Ka�d� den pos�lal psa na
n�kup a p�estal se tak st�kat s vesni�any. Ti ho ale m�li tak r�di, �e psa
zast�elili, jen proto, aby se s nimi musel znovu shledat. Tak kon�� jeho osud.
Je s�m. Je ��astn�.

Hrabal n�m dovoluje nahl�dnout do �ivota oby�ejn�ho �lov�ka, v n�m� "se i
neskute�n� stane pravdou". Ukazuje n�m jak je �t�st� pom�jiv�, jak je t�k�
zaslou�it si n��� uzn�n�. Popisuje strasti rozporupln� du�e.

Kompozi�n� skladba je v�cem�n� chronologick�. Jedn� se o z�znam mluven�ho
slova; v�e je ps�no ich-formou, vyskytuje se nespisovn� jazyk, n�meck� v�razy,
pomlky, ip�irovn�n�. Autor vyu��v� dlouh�ch souv�t�, v�e sjednocuje stejn�
za��tek i konec.

{\bf Bohumil Hrabal} se narodil 28. b�ezna 1914 v Brn� -- �idenic�ch, d�tstv�
pro�il s rodi�i a str�cem ``Pepinem'' v pivovaru v Nymburce, kde nav�t�voval i
z�kladn� �kolu a re�ln� gymn�zium. Do roku 1949 p��e p�edev��m reflexivn�
lyriku, ovlivn�nou poetismem a surrealismem, ov�em pak nastupuje ji� tot�ln�
realismus, p��e po�my voln�m ver�em a pov�dky. Roku 1963 z�sk�v� kone�n� prvn�
publika�n� mo�nosti a setk�v� se s okam�it�m ohlasem - vznikaj� nap��klad {\it
Tane�n� hodiny pro star�� a pokro�il�} nebo {\it Ost�e sledovan� vlaky}. V roce
1970 je mu ov�em zak�z�no publikovat, jeho posledn� knihy jsou ji� skartov�ny.
Pr�v� nyn� vznikaj� jeho vrcholn� texty - {\it Post�i�iny} nebo {\it P��li�
hlu�n� samota}. Od roku 1976 n�kter� jeho knihy op�t vych�zej�, ov�em v
upraven�ch verz�ch, zbyl� pak jsou vyd�v�ny samizdatem.  Od roku 1990 se v�nuje
zejm�na publicistice, p��e drobn� texty. Um�r� 3. �nora 1997.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
V�clav Hrab�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Blues pro bl�znivou holku
}

\end{center}

Tato sb�rka obsahuje zejm�na b�sn�  inspirovan�  beatnickou  vlnou; objevuje
se  zde  up��mn� v�pov�� cit�  a n�zor�  mlad�ho �lov�ka,  touha po  pln�m
�ivot�  a svobod�, naproti tomu stoj� jako stra��k politick� deformace.

Tvorba V�clava Hrab�te je  charakteristick� proudem v�dom� a imaginativn�mi
asociacemi ob�as a� surrealistick�mi, kter� se ov�em nesou na hluboce poetick�
vln�. M�sty impressionistick� sb�rka odr�� v n�kter�ch b�sn�ch pra�skou
atmosf�ru, vyskytuje se zejm�na popis p��rody na Pet��n�.

Nevyskytuje se interpunkce, co� form�ln� naru�uje logickou stavbu ver�e, ov�em
celkov� to pouze umoc�uje celkov� hlubok� dojem. My�lenky a slova plynou v
jednom nep�eru�en�m proudu, forma b�v� a� p�s�ov� --- texty b�sn� jsou
``p�irozen� zhudebniteln�''. B�sn� maj� vlastn� p�irozenou melodii,
podporovanou ob�asn�mi nov� vytvo�en�mi slovy.

Jeho  b�sn� proto m�ly  vliv na  hudebn� tvorbu  Karla Kryla,  Jarom�ra
Nohavici a mnoha jin�ch, v jejich� p�sn�ch m��eme naj�t jeho texty. Konkr�tn�
z t�to sb�rky zhudebnil nap�. Variaci na renesan�n� t�ma Vladim�r Mi��k.

{\bf V�clav Hrab�} byl talentovan� �esk� b�sn�k a prozaik, jeho� tvorba �zce
souvisela s jazzovou a bluesovou hudbou. Hlavn� p�edstavitel  �esk� beat
generation (setkal se s  Allanem Ginsbergem) a nonkonformn� ml�de�e  �edes�t�ch
let. Bohu�el ji�  v pouh�ch �ty�iadvaceti letech  tragicky zahynul, kdy� se
ne��astn� otr�vil oxidem uhelnat�m. Hrab�tovy edice sb�rek tak byly vyd�v�ny a�
posmrtn� a jeho jedin� divadeln�  hra se nikdy nena�la. Dal�� jeho d�la
zahrnuj� {\it Hore�ku}, {\it Blues v modr� a b�l�} nebo {\it �ern� nebe nad
m�stem}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Jan Hus
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
O c�rkvi
}

\end{center}


Nejd�le�it�j�� Hus�v latinsk� spis {\it De ecclesia}:

Latinsk� spis samostatn� zpracov�v� n�kter� ot�zky a n�zory vysloven� ji�
Johnem Wycliffem. V n�m Hus vyslovil n�zor, �e pape� �ij�c� v h��chu nen�
hlavou c�rkve, dokonce nen� ani jej�m �lenem. Tak je ov�em mo�no odep��t pape�i
poslu�nost a neuzn�vat jeho autoritu.

Hus nevid� hodnotu a d�stojnost �lov�ka v jeho spole�ensk�m postaven� a ��ad�,
kter� zast�v�, ale v jeho �ivot� mravn�m a zbo�n�m, �i nemravn�m a bezbo�n�m.
Husova kritika hluboko zas�hla c�rkev a pape�stv�, je� nepr�vem odvozovalo svou
moc a postaven� p��mo od Krista, a� bylo ustanoveno teprve c�sa�em
Konstantinem.

Hus se postavil proti nadst�tn� univerz�lnosti katolick� c�rkve, polo�il sv�m
schv�len�m p�ij�man� pod oboj� zp�sobou z�klad nov� n�rodn� c�rkve a podn�til
revolu�n� touhy lidu po soci�ln� spravedliv� spole�nosti.

{\bf Jan Hus} se narodil v Husinci u Prachatic, roku 1400 byl vysv�cen na
kn�ze. Od roku 1402 k�zal �esky v kapli Betl�msk�. Byl v�d�� osobnost� cel�ho
husitsk�ho hnut�, sepsal �adu d�l od {\it Postilly} p�es {\it Vieklad viery} a�
po {\it Listy z Kostnice}. Byl nejen u�encem, vysoko�kolsk�m u�itelem, ale i
lidov�m kazatelem a spojoval takto ve sv� �innosti teorii i praxi. Kolem roku
1409 v�znamn� zas�hl i do politiky t�m, �e se zaslou�il o vyd�n� Kutnohorsk�ho
dekretu. 6.7.1415 byl up�len jako kac��.

\begin{verse}
Hledej pravdu, sly� pravdu,\\
u� se pravd�, miluj pravdu,\\
prav pravdu, dr� pravdu,\\
bra� pravdu a� do smrti!
\end{verse}

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Alois Jir�sek
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Filosofsk� historie
}

\end{center}

D�lo n�s p�en�� do 1. poloviny 19. stolet�, do prost�ed� Litomy�le a �ivota
student�, kte�� se zde p�ipravuj� na zkou�ku z filosofie.

Bl��e se seznamujeme se studenty Vav�enou, Frybortem, Zelenkou a �p�nou.
V�ichni piln� studuj� a sami vzd�l�vaj� jin�, jako nap��klad Vav�ena, kter�
d�v� hodiny synovi pana Roub�nka, kter� je ��edn�kem (aktu�rem). P�es ve�ker�
studium ale nezapom�naj� ��t, potk�vaj� d�vky, kter� pak chovaj� v srdci.
P��b�h je pro��snut studentskou slavnost� maj�les, m�jovou slavnost�. Ta u� po
dva roky nebyla, nebo� ji biskupsk� komisa� ve jm�nu biskupa hradeck�ho
zak�zal. A stejn� to m�lo b�t i tentokr�t. Poslucha�i filosofie se ale proti
tomuto na��zen� postavili a maj�les uskute�nili. Jejich podporovatelem se stala
cel� Litomy�l.

Kdy� Vav�ena chodil vyu�ovat Fricka, syna pana Roub�nka, potk�val se s Lenkou,
kter� u Roub�nk� slou�ila. U n� si v�iml velk�ho vlasteneck�ho c�t�n� a ihned
si ji zamiloval. Na ni ale ��rlila jej� sest�enice Lotty, dcera aktu�ra.
Nel�bilo se j�, �e si Vav�ena pov�d� �ast�ji s Lenkou a s n� ne. Nakonec Lence
pan� aktu�rov� zak�zala se s Vav�enou sch�zet. Pot� co Vav�ena p�i slavnosti
maj�les p�i�el pozd� na �tverylku, na kterou se zadal s Lotty, a kdy� se pan�
aktu�rov� dozv�d�la od m�stn� dohazova�ky Rollerov�, �e Vav�ena tehdy tr�vil
�as s Lenkou, nev�hala a sv�ho ma�ela p�esv�d�ila, �e Vav�ena nen� t�m prav�m,
kdo by m�l vyu�ovat jejich syna Fricka. Ale i p�esto z�stal Vav�ena s Lenkou v
kontaktu. Psal j� psan��ka a pos�lal je p�es sv�ho n�stupce, kter� psan��ka
Lence doru�il. Mnohdy j� tak� poslal kn��ku, kterou si se zal�ben�m Lenka
p�e�etla.

Frybort zase miloval d�vku pan� dom�c�, M�rinku, kter� bydlela ve stejn�m dom�
jako studenti. T�m poskytla ubytov�n� sle�na Elis, star�� d�ma, je� se o n�
starala jako o vlastn� d�ti.

Skon�ila slavnost maj�les a jej� hlavn� po�adatel� byli pot�est�ni �koln�m
v�zen�m - karcerem.

Minul podzim a za�al se p�ipravovat filosofsk� ples. Po n�m nastaly zkou�ky z
filosofie, na kter� se studenti p�ipravovali. Pro n�koho skon�ily �sp�n�.
N�kdo v�ak byl ale zklam�n, proto�e neusp�l. Mezi ��astn� pat�il Vav�ena,
Frybort i Zelenka, kter� studie bral opravdu v�n� a o nic jin�ho se nezaj�mal
(ani o maj�les). Ne��astn� byl v�ak �p�na, proto�e propadl. Sle�na Elis tomu
nemohla uv��it, proto�e se posledn� dobou tak� hodn� p�ipravoval. Na ne�sp�chu
se jist� pod�lela ne��astn� l�ska. �p�na se toti� zamiloval do M�rinky. Jej�
srdce v�ak pat�ilo Frybortovi. �p�na se rozhodl, �e nebude rok opakovat a
rad�ji vstoup� do kl�tera.

"Filozofsk� historie" se tak� zmi�uje o p�du Metternicha a o revolu�n�m roku
1848. Tehdy se zakl�daly studentsk� a z�meck� legie. Kdy� v�ak do Litomy�le
dorazila zpr�va, �e lid v Praze se chopil zbran� proti c�sa�sk�mu vojsku,
ozn�mil hrab� �or�, �e on proti c�sa�i bojovat nebude. A proto do Prahy na
barik�dy odch�zej� dobrovoln�ci, mezi kter�mi nechyb� ani Frybort a Vav�ena. V
Praze oba dva potk�vaj� mnicha �p�nu. Ten zde um�r�.

D�lo kon�� svatbou Fryborta s M�rinkou a svatbou Vav�eny s Lenkou. Lenka ve
sle�n� Elis na�la velmi dobrou p��telkyni.  Dozv�d�la se od n�, �e kdysi znala
jej�ho nebo�t�ka str�ce, kter� Lenku vychov�val.

Ne� minuly pr�zdniny, stihl pan� Roub�nkovou a jej� dceru velk� z�rmutek. Pan
aktu�r podlehl sv� nemoci a zem�el.

Pan� aktu�rov� d�l prob�rala (p�ev�n� n�mecky) s m�stn� dohazova�kou neklidnou
dobu a na Len�inu svatbu ani nep�i�la.  Z�ejm� proto, �e sama Lotty je�t�
nikoho nem�la.

{\bf Alois Jir�sek} (1851---1930) byl v�znamn� �esk� romanopisec  a  dramatik,
tv�rce  historick�ch  pov�dek,  rom�n� a  cyklick�ch  rom�nov�ch kronik  z
�esk�ch  d�jin (husitstv�, pob�lohorsk� protireformace, n�rodn� obrozen�),
historick�ch a  vesnick�ch dramat a her s poh�dkov�mi  motivy.  Narodil se ve
v�chodo�esk�m Hronov�,  vyr�stal v Broumov�.  Absolvoval gymn�zium  v Hradci
Kr�lov�  (1867-71). Po  studiu d�jepisu na filosofick� fakult� v Praze
(1871-74) p�sobil jako st�edo�kolsk� u�itel v Litomy�li a po roce 1888 v Praze.
V roce 1917 jako prvn� podepsal 'Manifest �esk�ch spisovatel�',  ��m� vyj�d�il
touhu po n�rodn� samostatnosti. Po volb�ch  v roce 1920 se  stal �lenem
republikov�ho sen�tu.  V letech 1901-21  redigoval �asopis  'Zvon'. Historickou
objektivnost�, realisti�nost� a aktu�ln�m  vyl��en�m smyslu  �esk�ch d�jin
p�ibl��il  sv� d�la  sou�asnosti. Vyb�ral si  l�tky romantick�  i
psychologick�, konfrontoval osobn� ide�ly  se soudobou spole�nost�.  Hlub��
pohled na vlastn�  �ivotn� epochu rozvinul  ve sv�ch memo�rech. Zem�el v Praze.
Mezi jeho d�ly je dlu�no zm�nit nap�. {\it Lucernu}, {\it U n�s}, {\it
Bratrstvo} nebo {\it Mezi proudy}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Ji�� Voskovec, Jan Werich
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Nebe na zemi
}

\end{center}


Man�elsk� h�dka olympsk�ch boh� Juno a Jupitera o ko�skou podobu, kterou na
sebe Jupiter ob�as bere, vyvrchol� �t�kem Jupitera na zem. Tam na sebe vezme
podobu mlad�ka Camilia a brzy se setk� s kr�snou Aramantou, do kter� se
zamiluje. Posl�ze se porad� se sochou sv�ho syna Merkura a s jeho pomoc� se
rozhodne z�skat m�sto p�sa�e u Aramantina man�ela, kter� je not��em, a to s
pomoc� prohnan�ch kn�� sv�ho chr�mu. Po cest� za kn��mi ho v�ak potk�
Catastrofa, po kter� by m�l jako pozemsk� mlad�k d�dit.  Proto si not��e
Catastrofa kv�li tomuto probl�mu brzy odvede a Jupiter m��e kone�n� pol�bit
Aramantu. V d�li v�ak zah�m� a Aramanta odb�hne.

Mezit�m v�ak po��d� Catastrofa kn�ze o form�ln� adopci, a ti k n� vyberou pr�v�
Jupitera. Za to Jupiterovi poskytnou protislu�bu - odl�kaj� pr�vn�ka. Lest je
v�ak prozrazena, le� Jupiter se v�as schov�. Zat�m p�ijde skute�n� Camilio,
kter� situaci nev�domky zachr�n� a not�� jde honit kn�ze. Aramanta za�ne l�bat
Camilia a Jupiter to ne��astn� pozoruje.

Catastrofa s velekn�zem se rozhodli uspo��dat ``hostinu na usm��enou'', kam
pozvali not��e, Armantu, Camilia, kn�ze, sv�ho mu�e i jin� lidi. V�echny cht�li
otr�vit, t�sn� p�ed p��pitkem se v�ak ve velekn�zi pohne sv�dom� a prozrad�, �e
je v�no otr�ven�. Catastrofa ho mus� vyp�t, ov�em zjist� se, �e ho zapomn�la
otr�vit. Velekn�z tak� prozrad�, �e d�ky fale�n�m surovin�m pro ob�tiny jsou
v�echny s�atky neplatn�, Camilio a Aramanta se tedy oddaj�, Jupiter si mezit�m
vybral Catastrofinu komornou.

{\bf Ji�� Voskovec} a {\bf Jan Werich} spole�n� tvo�ili a hr�li v Osvobozen�m
divadle, za v�lky pak utekli do USA. Mezi jejich nejzn�m�j�� hry pat�� {\it Kat
a bl�zen}, {\it Hej rup} nebo {\it P�st na oko}. Werich po sv�m n�vratu hr�l
tyto hry s M.  Horn��kem.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Franz Kafka
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Proces
}

\end{center}

Tento ponur� a iracion�ln� psychologick� rom�n vypr�v� o nesmyslnosti sv�ta,
nicotnosti jedince v n�m i nebezpe�� z�niku individuality. Lze v�ak p�enesen�
(skrze varov�n� p�ed zkorumpovanou a zmanipulovanou justic�) post�ehnout i
sv�dectv� o nebezpe�� totalitn�ch politick�ch syst�m�.

Rom�n je velmi zvl�tn� uspo��d�n. Autor nejd��ve napsal prvn� a posledn�
kapitolu, na�e� postupn� v neline�rn�m po�ad� dopisoval do tohoto d�jov�ho
r�mce mezi�l�nky, kter� d�j roz�i�ovaly a oz�ejmovaly, z�rove� pak rozv�jely
popis vnit�n�ch psychick�ch d�j� hlavn� postavy.

�st�edn� postavou tohoto podivn�ho rom�nu je prokurista bankovn�ho ��adu Josef
K. Ten je jednoho r�na nemile p�ekvapen. V jeho byt� se objev� n�kolik mu��,
jen� Josefovi K. neciteln� a neomalen� sd�l�, �e je obvin�n, nic v�c, oni ho
jen hl�daj�. Pot� je Josef K. donucen vyslechnout obvin�n� z �st jejich
nad��zen�ho. Ani od n�ho se ale nic bli���ho nedov�. Od t�to chv�le za��v�
nep��jemn� ud�losti, t�kaj�c� ho se jeho procesu. Mus� p�ijmout pomoc sv�ho
str�ce, kter� mu za��d� sly�en� u star�ho a nemocn�ho advok�ta. Ten m�
neoby�ejnou slu�ku Leni, kter� miluje v�echny advok�tovi klienty --- hlavn�
preferuje t�k� p��pady. Pro Josefa K. se Procesem m�n� pomalu a jist� cel�
�ivot. St�le mu nen� odhalen d�vod obvin�n� a on se postupn� v�c a v�c zamot�v�
do nepochopiteln� pavu�iny soudn�ch jedn�n�, chodeb a z�kout�. Ze za��tku hled�
pomoc u osob, kte�� by mu s jeho Procesem pomohli. Pozn�v� tak soudn�ho mal��e,
promlouv� s kn�zem a seznamuje se s bled�mi lidmi, kte�� stejn� jako on hledaj�
odpov�� na jedinou ot�zku: {\it Jak z toho ven?} Jeho Proces se mu st�v� denn�m
chlebem a pohlcuje v�echny my�lenky. Nakonec je pevn� rozhodnut bojovat za
svoji v�c s�m, d�v� v�pov�� sv�mu advok�tovi.

N�hle se ocit�me s Josefem K. ve ster�m kamenolomu, kde je veden na popravu
dv�ma p�ny s cylindry. Logika je sice nezvratn�, ale �lov�ku, kter� chce ��t,
neodol�. Kde je ten soudce, kter�ho nikdy nespat�il? Kde je ten vysok� soud, k
n�mu� nikdy nedosp�l? Konec. Jeden z p�n� p�ilo�il ruce k jeho hrdlu a druh� mu
zat�m vrazil do srdce n�� a dvakr�t j�m tam oto�il. {\it ,,Jako pes'', pravil,
bylo to, jako by stud ho m�l p�e��t.} V t�to z�v�re�n� v�t� posledn� kapitoly
rom�nu vrchol� mravn� problematika d�la: Stud se tu st�v� posledn�m �ivotn�m
pocitem a nejvlastn�j��m v�razem ,,nedokon�en�ho v�dom� viny'' Josefa K.

D�le n�sleduj� tzv. Fragmenty - nedokon�en� kapitoly, kter� m�ly pat�it do
r�zn�ch ��st� rom�nu. Zde se dov�d�me v�ce o �ivot� Josefa K. O jeho vztahu k
�en� jm�nem Elsa, o jeho pracovn�ch vztaz�ch a jeho n�v�t�v�ch u sv� matky. Je
zde pops�no zat�m siln� rozhodnut� v boji proti nesmysln� ma�in�rii
neopodstatn�l�ho obvin�n�, jen� ho v�ak nakonec dohnalo do n�ru�e smrti.

Kafkovo d�lo Proces je velmi citliv� napsan�, dod�vaj�c� sv�dectv� o lidsk�
ubohosti a neschopnosti zastavit vymy�len� ovlivn�n� lidsk�ho �ivota, kter�
vede k jeho du�evn� i fyzick� zk�ze.

{\bf Franz Kafka} je ve sv�t� z�ejm� nejslavn�j��m a nejinterpretovan�j��m
pra�sk�m spisovatelem. Jeho d�lo, v n�m� realistick�mi prost�edky vytv��el
p��zra�n� a symbolick� sv�t absolutn� lidsk� osam�losti, neod�initeln� a
nezavin�n� viny a nepoznateln�ho smyslu, p�edznamenalo jedno z nejz�kladn�j��ch
t�mat modern� literatury 20. stolet�. Narodil se v �idovsk� rodin� obchodn�ka s
galantern�m zbo��m Hermanna Kafky na Star�m M�st� pra�sk�m v bl�zkosti
Starom�stsk�ho n�m�st�. Mezi praktick�m, autorit��sk�m otcem a senzitivn�m
Franzem trvalo cel� �ivot nap�t�. Kafka po maturit� studoval pr�va a po jejich
absolvov�n� nastoupil roku 1907 do poji��ovny.  Zam�stn�n� pro n�ho v�ak bylo
p�edev��m obt��nou p��t��, proto�e jeho skute�n�m a z�kladn�m z�jmem bylo
psan�. Pro sp��e introvertn�ho a nen�padn�ho Kafku m�lo velk� v�znam p��telstv�
s Maxem Brodem (od roku 1902), jen� mu zprost�edkoval uveden� do pra�sk�ho
n�meck�ho liter�rn�ho prost�ed� (Oskar Baum, Felix Weltsch).  Nejstar�� Kafkova
dochovan� pr�ce poch�z� z roku 1904 a ji� zde je t�matem vnit�n� stav osam�l�ho
a nejist�ho jedince vyvr�en�ho spole�nost�. V t� dob� vznikaly tak� drobn�
pr�ce zachycuj�c� situace v�edn�ho �ivota a �vahy, je� byly vyd�ny souborn�
roku 1913. V letech 1910---1923 si Kafka vedl den�k. V�znam p�elomu m� v
Kafkov� tvorb� pov�dka napsan� v noci z 22. na 23. z��� 1912, po n�� v rychl�m
sledu n�sledovaly dal��. Ve v�ech t�ech pr�z�ch je exponov�no t�ma otec, B�h,
z�kon a neschopnost ztoto�n�n� lidsk�ho jedince s nimi. Rodina a Praha
p�edstavovaly pro Kafku t�sniv� sev�en�, je� se cel� �ivot sna�il prorazit,
p��zna�n� eskap�dami zasnouben� a jejich ru�en�.  Traumata zv�t�ovalo Kafkovo
v�dom� smrtelnosti jeho nemoci, tuberkul�zy, je� u n�j pln� propukla v roce
1917. V centru Kafkova prozaick�ho d�la stoj� rom�ny {\it Proces}, {\it
Prom�na}, {\it Z�mek} a {\it Amerika}. Ani jeden z rom�n� nebyl za Kafkova
�ivota vyd�n a m�ly b�t dokonce podle autorovy z�v�ti sp�leny, Max Brod je v�ak
nakonec uve�ejnil.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Ivan Kl�ma
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Soudce z milosti
}

\end{center}

D�j tohoto rom�nu se odehr�v� v obdob� let 1972 - 1985. Hlavn� hrdina Adam
Kindl je soudcem a m� odsoudit Karla Kozl�ka  k trestu smrti za vra�du sv�
bytn� a jej� mal�  vnu�ky.

Rom�n m� dv�  roviny. V prvn� rovin�  se Adam Kindl vrac�  do minulosti, do
sv�ho d�tstv�, kdy  jako chlapec z �idovsk� rodiny  musel pob�vat s matkou a
mlad��m bratrem v ghetu.  Jeho otce odvezli koncentra�n�ho  t�bora. Po
osvobozen�  se v�ichni vrac�  do sv�ho domu  v Praze. Vzpom�n�  na sv�j n�vrat
do �koly, kde byl  o hodn� pozadu  od sv�ch spolu��k�.

V dosp�losti  vstupuje do strany  a hl�s� se  na vysokou  �kolu politick�ch
v�d. Jeho otce v�ak zav�ou do v�zen� a on  mus� p�estoupit na jinou �kolu.
Rozhodne se pro pr�va. Po  ukon�en� studia je p�elo�en jako soudce do mal�
vesni�ky, kter� ��kaj� D�ra. Zde pozn�v� strasti sv�ho povol�n�. Po n�kolika
letech je p�elo�en do Prahy, seznamuje se zde se svou �enou a odj��d� studijn�
do Ameriky. Po n�vratu do �ech sem vpadnou  vojska Var�avsk� smlouvy.

V druh� rovin� pro��v� Adam Kindl sou�asnost.  Za��n� b�t nepohodln� pro
n�kter� lidi. Ti se ho  cht�j� zbavit. Daj� mu tedy p��pad, soudit Karla
Kozl�ka, kter�ho m� odsoudit k smrti. To je v�ak proti Adamovu p�esv�d�en�.
Mus� se rozhodnout jestli chce p�ij�t o svou pr�ci a postaven� nebo jestli d�
p�ednost sv�mu p�esv�d�en�.

Adam v�ak v t�to dob� pro��v� tak� man�elskou krizi. Pozn�v�, �e svou �enu u�
nemiluje  a najde si milenku. Rovn� jeho �ena si nal�z�  milence.  Man�elstv�
se rozpad�.

V z�v�ru knihy se  Adam rozhodne, �e Kozl�ka neodsoud� k  trestu smrti. Av�ak
u� je pozd�.  Kozl�ka odsoud� jin� soudce a Adam p�ich�z� o m�sto, av�ak
kone�n� nach�z� to po �em l�ta tou�il - osobn� svobodu.

Rom�n Soudce  z milosti m�l takov� ohlas u sv�tov� ve�ejnosti,  �e je pova�ov�n
nejen za autorovo  opus magnum, ale za v�jime�n� d�lo  cel� �esk� pov�le�n�
pr�zy. Prvn� vyd�n� vy�lo v Anglii v roce 1986.

{\bf Ivan Kl�ma} (1932) je �esk� prozaik,  dramatik a  publicista. B�val�
disident, spoluzakladatel  'Obce spisovatel�' a  p�edseda  �esk�ho 'PEN-klubu'.
Narodil se v Praze. Za druh� sv�tov� v�lky pro�il t�i a p�l roku v terez�nsk�m
ghettu. Po  gymn�ziu vystudoval �e�tinu  a liter�rn� v�du  na filosofick�
fakult�  'Univerzity Karlovy' v  Praze.  Po  absolutoriu pracoval jako redaktor
'Liter�rn�ch novin' a 'List�' (a� do jejich z�kazu). V letech 1969-70 u�il ve
Spojen�ch st�tech. Po n�vratu kr�tce pracoval v d�lnick�ch profes�ch. Sv� texty
publikoval  v �asopisech 'Kv�ten', 'Plamen', 'Host do domu' a  v exilov�m
'Sv�dectv�'. V  pov�dk�ch i  divadeln�ch hr�ch vyslovuje  odpor proti
zmechanizov�n� �ivota a  pasivit� a  proti bezpr�v�, v�chodisko vid� v mravn�
s�le �lov�ka. Mezi jeho d�la pat�� {\it Milenci na jednu noc (den)}, {\it
�ek�n� na sv�tlo (tmu)} nebo {\it Moje prvn� l�sky}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Jan Koll�r
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Sl�vy dcera
}

\end{center}

P�edzp�v: Okol� Jeny, d��ve slovansk�, je nyn� pon�m�eno. Jen "les, �eky,
m�sta a ves zm�niti sv� jm�no slovansk� / necht�li". To z�visl� Germ�nie
"zhanobila v jednom n�rodu lidstvo cel�", nebo� "s�m svobody kdo hoden, svobodu
zn� v�iti ka�dou". Nov� budoucnost vzejde jen "z ruky piln�", ne z n��k�. Snad
pom��e p�ich�len� k velik�mu dubisku, kter� vzdoruje zhoubn�m �as�m (Rusku).

Prvn�ch p�t zp�v�: Na k�ivdu �aluje bohyn� Sl�va rad� slovansk�ch boh�, b�h
l�sky M�lek ztvo�� z kvetouc� l�py spanilou M�nu (jm�no autorovy l�sky). A
��d�:"Nechce zlata, n�poje a j�dla...Sl�vo, matko mil� / dej mi k��dla!" M��e
pak nav�t�vit m�sta Slovanstvu svat� a pam�tn� od S�ly k Labi i za Dunaj.
Prov�zen M�lkem putuje s�dly Polabsk�ch Slovan�, soud� jejich vraha Gera,
zhl�dne Svantov�t�v chr�m v Arkon�, stane u hrobu Komensk�ho, na ��pu,
Vy�ehradu, v�t�zn�ch boji�t�ch i na B�l� ho�e.

Z na�ich velik�n� se setk�me s hrdiny Rukopis�, s Libu��, s v�znamn�mi
P�emyslovci i s Karlem IV., s mistrem Janem i s �i�kou. Ver� pozdrav� i
"tich�ho g�nia Mladon�" (J. Jungmann) nebo Prokopa Divi�e. A tak� v�znamn�
bohat�ry Polska, Ruska, Ukrajiny, Srbska, Bulharska, ... R�d zav�t� i dom�, do
Bratislavy, do m�st sv� mladosti.

V 2.  vyd�n� p�ibyl 4. a 5. zp�v : Lethe a Acheron. Za �eky smrti a zapomn�n�
s�m b�sn�k nem��e. Ale d�k list�m bo�sk� M�ny nahl�dne do slovansk�ho nebe, kde
"ples, radost, rozko� v�kuje". Zde vzpomene velk�ch osobnost� slovansk�ch, ale
i t�ch, kte�� n�m prosp�li. N�meck� filozof Herder, ale tak� n� Dalimil, "co
myl N�mce louhem". V pekle se sejdeme s odrodilci, �k�dci a zr�dci (Milota z
D��ic, ale i jezuit� p�l�c� knihy, ba Napoleon za p�epaden� Ruska).

{\bf Jan Koll�r} byl b�sn�kem slovansk� my�lenky, kter� se prost�ednictv�m jeho
vrcholn�ho d�la roz���ila i do ostatn�ch zem�. �adu let p�sobil jako kazatel v
Pe�ti a teprve na sklonku �ivota byl jmenov�n profesorem slovansk�ch
staro�itnost�.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Jan Amos Komensk�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Labyrint sv�ta a r�j srdce
}

\end{center}


V Labyrintu se Komensk� nep�edstavuje jako myslitel sv�ta, n�br� jako poutn�k,
kter� sv�tem proch�z�.

Sv�t je uspo��d�n jako velk� st�edov�k� m�sto. M�sto m� dv� br�ny; jednou se do
m�sta vch�z� --- branou narozen� --- a druhou se odch�z� --- branou smrti. Od
br�ny �ivota proch�z� ulic� d�tstv�, po kter� dojde a� k br�n� rozchodu. V t�to
br�n� sed� osud a ur�uje ka�d�mu pr�b�h dal��ho �ivota. Uprost�ed m�sta se
vyp�naj� dva hrady, hrad �t�st�ny a hrad Moudrosti, vl�dkyn� sv�ta. Komensk�
proch�z� m�stem, aby poznal jeho z��zen�. Chce to m�sto poznat, proto mu osud
neur�uje ��dn� povol�n�.  Osud mu tak� dovoluje si n�jak� vybrat. Na cest�ch ho
doprov�z� V�ezv�d neboli V�udebud a M�men�.

V�ezv�d je symbolem lidsk� zv�davosti. Pro poutn�ka v�ak nen� lehk� poznat
tento sv�t. Na o��ch m� br�le m�men�, kter� jsou zasazeny v rohovin� zvyku.
Tyto br�le zn�zor�uj� lidskou pohodlnost, kter� se spokojuje s pouh�m zd�n�m a
dom�nkami m�sto skute�n�ho pozn�n�, co je na sv�t� spr�vn� a nezbytn�. Ve sv�
slepot� se lid� sna�� dostat na hrad n�hodn�ho �t�st�.  Av�ak prav� cesta z
hradu ctnosti je zarostl�. Lid� se sna�� dostat na hrad postran�mi uli�kami
jako je nepravost. Poutn�k je nakonec uveden ke kr�lovn� Moudrosti. Vl�dkyn�
sv�ta Moudrost je obklopena r�dkyn�mi, kter� p�edstavuj� jednotliv� ctnosti.
Pak nast�v� soud mezi jednotliv�mi nectnostmi. Komensk� je zn�zor�uje jako
ur�it� osoby. Tak t�eba �alamoun, p�edstavitel �lov�ka moudr�ho, kter� se d�
zl�kat �patnost� sv�ta. Lidsk� moudrost je zde st�l�, aby mohla napravit cel�
sv�t.

Poutn�k doch�z� k pozn�n� sv�ta a je j�m znechucen. Chce p�esko�it hradbu
sv�ta, ale boj� se smrti. Nab�v� op�t klidu a� tehdy, kdy� ho Bo�� sluha zavede
do kom�rky sv�ho srdce. Kom�rku svou vy�ist� a p�ijme Boha za sv�ho hosta. S
Bohem sprav� sv�t k�es�an� a prav� �t�st�, kter� nen� slep� ani pom�jej�c�,
n�br� trval� a z�slou�en�. Toto �t�st� je doslova vybojovan� tuh�m od��k�n�m a
je zaslou�eno na moudrosti bo�sk�. Labyrint vynik� pevnou a ��elnou stavbou.
Poutn�k proch�z� jednotliv�mi stavy a v�ude je nespokojen. V�udybud ztraceje u�
trp�livost nal�h� na poutn�ka, aby si ji� vybral n�jak� povol�n�. Nikde v�ak
nenach�z� spr�vnou cestu, v�ude vid� fale� a n�sil�. V nejv�t�� �zkosti je v�ak
opu�t�n V�udebudem a nast�v� zvrat. Poutn�k pak vstupuje do neviditeln� c�rkve
a pozoruje vlastnosti k�es�an�. Pozoruje tak� jejich ��d, svobodu, pokoj a
nezkalenou radost.

V posledn� kapitole poutn�k spat�uje sl�vu bo�� a je p�ijat za �lena rodiny
Bo��ch lid�. Je dokonale usm��en, kon�� slavnou modlitbou, kter� je z�v�rem
cel� knihy.

{\bf Jan Amos Komensk�} se narodil 28. 3. 1592 v Nivnici �i v Uhersk�m Brodu.
Vy���ho vzd�l�n� se mu dostalo a� na Bratrsk� akademii v P�erov�. Pozd�ji
studoval na kalv�nsky orientovan� vysok� �kole v Herbornu, kr�tce i na
univerzit� v Heidelbergu. Od roku 1621 je pron�sledov�n, roku 1628 opou�t�
nav�dy svou vlast a uchyluje se do Le�na, kde vznikaj� jeho z�sadn� pedagogick�
d�la ({\it Velk� didaktika}) stejn� jako prvn� pansofick� d�la. V letech
1641--42 p�sob� v Anglii, v roce 1642 pak vch�z� do slu�eb rodiny de Geer�,
kte�� jej finan�n� podporovali po cel� jeho �ivot. V pades�t�ch letech p��e sv�
hlavn� d�lo {\it Obecn� porada o n�prav� v�c� lidsk�ch}, zat�mco pracuje na
reform� vzd�l�n� v Sedmihradsku. Od roku 1656 �ije v Amsterodamu, um�r� 15. 11.
1670, poh�ben je v Naardenu.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Jan Amos Komensk�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Orbis pictus
}

\end{center}

Orbis Pictus je kouzeln� a hluboce moudr� u�ebnice, kter� je vyvrcholen�m
praktick� aplikace autorov�ch didaktick�ch z�sad. V d�le je patrn� projev l�sky
k v�cem, k p��rod� i k lidsk� �innosti a ke v�emu, co mohou vn�mat na�e smysly
nebo co tvo�� podstatu lidsk�ho �ivota na zemi.

V tomto d�le se projevuje Komensk�ho pedagogick� moudrost, vyzr�l� dlouholet�
zku�enost, snaha v�chovou pomoci zaostal� zemi, ale i vzd�len� nad�je, �e i
tato cesta m��e p�isp�t k osvobozen� drah�ho domova.  Komensk� usiloval o
snadn� a poutav� zp�sob pod�n� informac�, jeho c�lem je u�it sou�asn� slov�m,
n�zor�m, v�cem se zam��en�m k u�it�, ale tak� hlavn� {\it praxi}.

D�lo vy�lo poprv� v roce 1858 v Norimberku tiskem a n�kladem Michala Endtera a
bylo latinsko-n�meck�. Tituln� list byl opat�en zn�m�m obr�zkem s heslem "Omnia
spontu fluant absit violentia rebus." (V�e nech� samovoln� jen plyne, bu�
n�sil� vzd�leno v�c�). Komensk� vyv�jel p��i o pe�liv� tisk a dokonalou �pravu
knih.

Sv�t v obrazech se rychle roz���il do �kol, v roce 1658 byl zaveden jako
u�ebnice v Magdeburgu, postupn� se roz�i�oval do dal��ch n�meck�ch m�st, do
Polska, Uher, Skandin�vie a Ruska. Orbis pictus s anglick�m textem vy�el v roce
1659.  �ty�jazy�n� (latinsky, n�mecky, italsky a francouzsky) v roce 1666.

Obliba d�la vrchol� v letech 1670 - 1780, v tuto dobu vych�z� spousta vyd�n� s
texty v nejr�zn�j��ch jazyc�ch, dokonce i v per�tin� a japon�tin�, jsou
zlep�ov�ny obrazy a je upravov�n a p�id�v�n text. Prvn� �esk� text vych�z� v
roce 1685 v Levo�i, a to ve �ty�jazy�n�m vyd�n� (latinsky, n�mecky, ma�arsky a
�esky).

D�lo se skl�d� ze sto pades�ti kapitol. Dev�t kapitol se v�nuje ne�iv� p��rod�
(nap�. Nebe, Pov�t��, Voda, Zem�, Kamen�).  �est kapitol je v�nov�no
rostlinstvu (nap�. Strom, Stromov� ovoce, Kv�ty, Zahradn� ovoce). 16 kapitol se
zab�v� problematikou zv��ectva (nap�. Pt�ci, Vodn� ptactvo, Poto�n� a jezern�
ryby). P�t kapitol je v�nov�no n�bo�enstv�.  Komensk� je p�esv�d�en, �e v�ra je
lidskou z�le�itost�. Krom� k�es�anstv� je v knize pojedn�n� i o pohanstv�,
�idovstv� a isl�mu. Ostatn� kapitoly jsou v�nov�ny �lov�ku a jeho �innostem
(nap�. Hlava a ruce, Lidsk� du�e, V�roba medu, Peka�stv�, Loven� ryb, Loven�
pt�k�, Bitva na mo�i). D�j je v�dy v t�chto kapitol�ch zobrazov�n v pohybu
(nap�. maluj�c� mal��, m���c� geometr, pe��c� peka�).

D�lo m� ucelen� didaktick� postup: na ne�ivou p��rodu navazuje sv�t
rostlinstva, �ivo�i�stva a nakonec sv�t �lov�ka. Po popisu �lov�ka n�sleduj�
�innosti nejprve ty, kter� �lov�ku poskytuj� ob�ivu, o�acen� a potom slo�it�j��
�innosti (um�n�, v�da, �kolstv�, technika, ale i ekonomika).

D�lo Orbis Pictus bylo v�znamn� nejen ve �kol�ch, ale Komensk� pova�oval d�lo
za d�le�it� prost�edek pro v�uku mate��tiny u d�t�. D�lo v�ak neztratilo sv�j
v�znam dodnes.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Kosmas
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Kronika �esk�
}

\end{center}

Kosmovo latinsky psan� d�lo vznikalo od roku 1119 a� do roku 1125, do Kosmovy
smrti. Kosmas jej rozd�lil do t�� knih.  Pojal ji jako d�jiny cel�ho n�roda od
prav�ku a� po sou�asnost.

Kosmas �il v dob�, kdy u� definitivn� zv�t�zilo k�es�anstv� na pohanstv�m a kdy
latinsk� kultura �pln� vytla�ila vzd�lanost staroslov�nskou. Jako odchovanec
z�padn� kultury, vzd�lan� v zahrani�� a zna�n� na svou dobu zastaral�, neklade
proto do sv� kroniky zm�nku o slovansk� liturgii a vzd�lanosti.  Kosmas zalo�il
tradici na�eho d�jepisectv�. Jeho kronika m� z�kladn� d�le�itost jako
historick� pramen, ale je t�eba je cenit i jako d�lo um�leck�.

Kosmas se projevuje jako vynikaj�c� vyprav��. P��e a p�ej�m� v�ak koncepci
Kristi�novu, podle n�� je p�emyslovsk� st�t d�dicem Velk� Moravy. L��il �esk�
d�jiny od nejstar��ch dob a� do sou�asnosti. Sv�m d�lem sledoval toti�
politick� c�l, cht�l j�m p�isp�t k upevn�n� �esk�ho feud�ln�ho st�tu. Sv� d�la
psal na po��tku 12.st.

Lid� tehdej�� doby nem�li z�vor, neznali slova m�, tv�, nezav�rali dobytek na
noc, proto�e nabylo loupe�n�k�. A jak �el �as, lidem se zacht�lo v�ce jm�n�,
za�ali prud�� ohn�.  Mezi nimi povstal jeden mu� jm�nem Krok, podle n�ho� je
zn�m hrad u vsi Zte�na. Byl to mu� za sv�ho v�ku naprosto dokonal�, bohat�
statky pozemsk�mi, rozv�n�, d�mysln�. K n�mu se sb�hali jak k �l�m lid� nejen
vlastn�ho jeho rodu, n�br� i z cel� zem� v�ichni, aby je rozsuzoval.  Tento
znamenit� mu� nem�l mu�sk� potomky, n�br� t�i dcery.

Nejsta��� se jmenovala Kazi, znala byliny. Ctihodn� Teta byla z dcer Krokov�ch
druh�, �ena jemn�ho citu a bez mu�e svobodn� �ila. Ta vystav�la hrad na vrcholu
strm� sk�ly u �eky M�e a nazvala jej Tet�n. T�et�, v�kem nejmlad��, byla
Libu�e, ta vystav�la t� hrad u vsi Zte�na a nazvala jej Libu��n. Kosmas p��e v
tomto d�le hlavn� o P�emyslovc�ch a feud�lech.

{\bf Kosmas} byl d�kanem kapituly u sv. V�ta v Praze, autor prvn� �esk�
latinsky psan� kroniky, zakladatel �esk�ho d�jepisectv� a prvn� v�zna�n� �esk�
spisovatel. Svou kroniku �eskou psal od roku 1119. Pojal ji jako d�jiny cel�ho
n�roda soust�ed�n�ho kolem vl�dnouc�ho P�emyslovsk�ho rodu, od prav�ku a� po
sou�asnost. Kriticky vyu�il star��ch pramen�, p�evypr�v�l i star� kmenov�
pov�sti.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Milan Kundera
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Nesmrtelnost
}

\end{center}

Slavn� Kunder�v rom�n (dops�n 1988, vyd�n ve francouz�tin� roku 1990) je
my�lenkov� i form�ln� n�ro�n� d�lo, s�m autor ��k�: ``Chce-li bl�zen, kter� je
je�t� dnes p��e, chr�nit sv� rom�ny, mus� je napsat tak, aby se nedaly
adaptovat, jin�mi slovy, aby se nedaly vypr�v�t.'' Rom�n se v�ak bez p��b�hu
neobejde, poj�me tedy po obsahu jednotliv�ch d�l�.

Prvn� d�l ``Tv��''. Autor �ek� u baz�nu na p��tele profesora Avenaria a zaujme
ho gesto star�� �eny, gesto graci�zn�ho m�vnut� rukou na rozlou�enou, gesto
ml�d� a sv�dnosti, gesto, kter� mu p�ipomene Agnes - v t� chv�li vymy�lenou
postavu rom�nu (ji� zde se sm�uj� my�lenky i �asy). Agnes je man�elkou Paula,
maj� dceru Brigitu, v�znamnou �lohu sehraje Laura, sestra Agnes.

Posun na po��tek 19. stolet� a historicky podlo�en� vztah J. W. Goetha a mlad�
Bettiny von Arnim (za svobodna B. Brentano) je druh� z�sadn� motiv rom�nu,
kter� sledujeme ve druh�m d�le ``Nesmrtelnost''. V�voj platonick�ho vztahu
hodnot� Kundera: ``Nebyla to l�ska. Byla to nesmrtelnost.'' A d�le: ``�lov�k
po��t� s nesmrtelnost� a zapomene po��tat se smrt�.'' V z�v�ru je fiktivn�
rozhovor Goetha s Hemingwayem, kde vyjad�uj� z nesmrtelnosti hr�zu.

Ve t�et�m d�le ``Boj'' se vrac�me k p��b�hu Agnes a Laury. Laura je rozveden�,
soust�e�uje se na po�itky sv�ho t�la, p�edev��m ve vztahu k mlad�mu milenci
Bernardu Bertrandovi, jejich vztah je v�ak po dvou letech v krizi a sv�
sebevra�edn� sklony �e�� Laura dobro�innou akc� ve prosp�ch malomocn�ch.
Zd�nliv� usedl� Agnes nen� p��li� ��astn� s Paulem, kter� je nav�c vyhozen z
m�sta rozhlasov�ho redaktora. Laura se vyrovn�v� s rozchodem, st�le v�c v�ak
tou�� po man�elovi sv� sestry, Paulovi.

�tvrt� d�l m� n�zev ``Homo sentimentalis'' a vrac� se k t�matu Goetha a
Bettiny. Jejich p��pad se dost�v� k v��n�mu soudu, za sv�dky v t�to cause
vystupuj� slavn� spisovatel� R. M. Rilke, R. Rolland, a P. Eluard. �sty t�chto
velik�n� (p�id�v� se i Beethoven) i �sty sv�mi vyjad�uje Kundera sv� n�zory na
evropskou du�i, na nesmrtelnost. P�ekvapiv� se v t�to chv�li dozv�d�me, �e
Agnes zem�ela a �e vdovec Paul a jeho �vagrov� Laura se stali milenci. A v
z�v�ru Goethe a Hemingway: ``Byl jste odsouzen k nesmrtelnosti za h��ch ps�t
knihy.''

Titul p�t�ho d�lu ``N�hoda'' je �mysln�. Autor vypr�v� Avenariovi o zpr�v� v
rozhlase, podle kter� se n�jak� d�vka rozhodla sp�chat sebevra�du usednut�m na
silnici. Ve snaze vyhnout se j� byly hav�rie, byli mrtv�. D�vka pak ode�la... A
prol�n�n� �asu a prostoru Kundera hned vyu��v� - Agnes n�sledn� um�r� jako ob�
hav�rie z p�ede�l� zpr�vy.

�est� d�l ``Cifern�k'' je zd�nliv� mimo d�jovou linii. Objevuje se sou�asn�
postava Rubense, n�sleduj� �vahy o �ase, zv�rokruhu, astrologii, klasifikace
Rubensovy erotiky. Neust�le se vrac� ``loutnistka'', milenka, na kterou nem��e
zapomenout. Telefonuje k n� dom�, dozv�d� se, �e je mrtv� - byla to Agnes. A
jej� nesmrtelnost pro n�ho znamen� konec sexu�ln�ho �ivota.

Sedm�, z�v�re�n� d�l, se jmenuje ``Oslava''. Jsme op�t u baz�nu, setk�vaj� se
zde autor, Avenarius i rom�nov� postava Paul.  Op�t se prol�n� realita a
liter�rn� fikce. Z baz�nu vystupuje Paulova �ena Laura a lou�� se t�m kr�sn�m
�ensk�m gestem, kter� inspirovalo autora v prvn�ch ��dc�ch rom�nu.

V Kunderov� rom�nu je my�lenka d�le�it�j�� ne� p��b�h. A nesmrtelnost? Je v�ude
jinde ne� tam, kde j� stav�me pomn�ky. A je v�bec nutn�?

{\bf Milan Kundera} je b�sn�k, dramatik a prozaik. Narodil se roku 1929, po
studiu hudebn� skladby a filmov� fakulty p�sobil jako vysoko�kolsk� pedagog a
profesion�ln� spisovatel. Od roku 1974 �ije trvale ve Francii, kde z�skal �adu
liter�rn�ch ocen�n�. Spisovatelskou dr�hu zah�jil b�snickou tvorbou ({\it
�lov�k zahrada �ir�}), uvedl se i jako dramatik ({\it Pt�kovina}), t�i�t� jeho
tvorby je v�ak v pr�ze - p��e pov�dky ({\it Sm�n� l�sky}) i rom�ny ({\it
�ert}, {\it Val��k na rozlou�enou}).


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Karel Hynek M�cha
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
M�j
}

\end{center}


M�j je rozd�len na �ty�i zp�vy a dv� intermezza. V prvn� ��sti Jarmila �ekala na sv�ho mil�ho na sk�le.  Zaradovala
se, kdy� v d�lce spat�ila jeho �lun. Z n�ho pak vystoupil plavec, kter�m se hned vrhla do n�ru�e. Z�hy v�ak poznala v mu�i
Vil�mova p��tele, kter�  j� ozn�mil,  �e Vil�m je  ve v�zen�,  proto�e zabil sv�ho  otce. Ne��astn�  Jarmila tedy  situaci
vy�e�ila skokem ze sk�ly do vody.

Ve druh� ��sti b�sn� vzpom�n�  Vil�m ve v�zen� na  Jarmilu, na otce, sv�dce  jeho d�vky, kter� ho  vyhnal z domu, a  proto
musel ��t mezi loupe�n�ky, kte�� si ho pozd�ji zvolili za  sv�ho v�dce. Vil�m zde uva�uje nad t�m, m��e-li po smrti  je�t�
cokoliv n�sledovat a co znamen� ono nic, absolutn� pr�zdno.

Po druh� ��sti n�sleduje prvn� intermezzo, kter� pojedn�v� o sboru duch�, kte�� Vil�movi p�ipravuj� poh�eb spolu s  pomoc�
noci, vichru, hory a dal��ch:

\begin{verse}
                                               ��by z ba�iny\\
                                               "My odbudem poh�ebn� zp�v."\\
                                               Vichr po jezeru\\
                                               "Poh�ebn� hudbu vichr m�\\
                                               Noc\\
                                               "J� �ern� roucha doru��m."\\
                                               Padaj�c� rosa\\
                                               "A j� v�m slzy zap�j��m."
\end{verse}

Duchov� tak� nazna�uj�, �e po dlouh� dob� nastane v�m�na str�ce h�bitova, nebo� v�dy posledn� na h�bitov poh�ben� mus�
st�t v noci na str�i, dokud ho n�kdo nevyst��d�.

T�et� ��st pojedn�v� o poprav� Vil�ma. R�no ho vojensk� pluk doprovodil na popravi�t�. Kdy� uvid�l okolo sebe kr�snou
p��rodu a uv�domil si, �e m� tento sv�t opustit, uchv�til jej hlubok� �al. Jeho city byly p�ed popravou vyj�d�eny
n�sledovn�:

\begin{verse}
                                                   (k b�l�m obl��k�m)\\
                                            "Vy, jen� dalekos�hl�m b�hem sv�m\\
                                           co ramenem tajemn�m zemi obj�m�te,\\
                                         vy hv�zdy rozplynul�, st�ny modra nebe,\\
                                         vy truchlenci, jen� rozsmutniv�e sebe,\\
                                            v tich� se slzy cel� rozpl�v�te,\\
                                           v�s j� jsem posly volil mezi v�emi.\\
                                           Kudy plynete u dlouh�m d�ln�m b�hu,\\
                                            i tam, kde sv�ho naleznete b�ehu,\\
                                           tam na sv� pouti pozdravujte zemi.\\
                                            Ach zemi kr�snou, zemi milovanou,\\
                                           kol�bku mou i hrob m�j, matku mou,\\
                                          vlas� jedinou i v d�dictv� mi danou,\\
                                              ��rou tu zemi, zemi jedinou!"
\end{verse}

Potom byl Vil�m, "stra�n� les� p�n", popraven.

Druh� intermezzo vyjad�uje �al loupe�n�k� nad smrt� jejich v�dce:

\begin{verse}
                                                V kotou�i jak v�tr sku��,\\
                                                 nepohnut�m kolem zvu��:\\
                                             "V�dce zhynul! - v�dce zhynul!"
\end{verse}

Ve �tvrt� ��sti se dozv�d�me, �e b�sn�k nen� jen pozoruj�c�m vyprav��em, ale i p��m�m ��astn�kem d�je. Po sedmi letech
p�i�el na m�sto, kde Vil�m zem�el. P�epadla ho l�tost, kdy� tu je�t� spat�il jeho lebku. B�se� vyvrchol� z�v�re�n�m
zvol�n�m: "Hynku! - Vil�me!! - Jarmilo!!!"


{\bf Karel Hynek M�cha} --- �esk� b�sn�k, prozaik  a dramatik,  nejv�znamn�j��
p�edstavitel  �esk�ho romantismu  a zakladatel  novodob� �esk�  poezie.
Narodil se v Praze.  Po studi�ch filosofie  (1830-32) a pr�v (1832-36) pracoval
jako advok�tn�  praktikant. Na rozd�l od  preromantick� literatury,  kter� se
elegicky  sm��liv� a  sentiment�ln� obracela k  ide�lu d�vn�  minulosti,
vyslovil ve sv� tvorb� s romantickou rozervanost�, vych�zeje z vlastn� �ivotn�
zku�enosti.  V  b�snick� tvorb� byl zpo��tku ovlivn�n lidovou poezi� a
anglick�m a n�meck�m romantismem. P�sobily na n�j r�zn� formy  vlasteneck�ho
hnut�, mj. divadlo, v�lety po  �esk�ch hradech  i do  vzd�len�ch zem�, revoluce
ve Francii  a povst�n�  v Polsku.  Vybo�il z dosavadn�ho obrozensk�ho
kulturn�ho programu. Sou�asn� pracoval na liter�rn�ch projektech (pr�z�ch a
dramatech), kter� v�ak v�t�inou nestihl dokon�it a v nich� ji� v duchu
romantick� poetiky zanikala hranice mezi lyrikou a epikou.  Miloval p��rodu,
um�n� a svoj� p��telkyni Eleonoru �omkovou, matku jeho p�ed�asn� zesnul�ho
syna. Kr�tce p�ed svatbou s n�,  jen deset dn� p�ed  sv�mi �estadvac�t�mi
narozeninami,  zem�el pot�, co v  Litom��ic�ch hasil po��r  - poh�eb jeho
ostatk�  na Vy�ehrad� v  kv�tnu 1939  se stal n�rodn�  manifestac�.  M�chovu
osobnost  nejl�pe p�ibli�uje  jeho intimn� den�k.  Mezi jeho dal�� d�la pat��
{\it Cik�ni}, {\it Obrazy ze �ivota m�ho} nebo {\it Kat}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Josef Svatopluk Machar
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Zde by m�ly kv�st r��e
}

\end{center}


Tato sb�rka se skl�d� ze �trn�cti epick�ch b�sn�, zejm�na kritizuj�c�ch
m칻�ckou spole�nost (pokrytectv�, zbab�lost, neup��mnost). V��m� si osudu �en
- �ena je pasivn� tvor obda�en� hlubok�m citem, kter� se ale nem��e rozvinout,
proto�e se st�le st�et�v� s tvrdou �ivotn� realitou, brzd� ji nerovn� postaven�
v man�elstv�, kter� nenapl�uje jej� touhy a p�edstavy. Ve sb�rce se objevuje
nads�zka, ironie i sarkasmus, autor se neboj� pou��t i hovorov� jazyk. Cel�
sb�rka m� lehk� n�dech smutku a zoufalstv�. Podobnou tematiku jako v t�to
sb�rce m��eme naj�t i v rom�nu {\it Magdalena}.

{\bf �erven� st�ev��ky}

V zim� se sch�zely star�� �eny z vesnice v tepl� sednici a draly tam pe��.
Pr�ce jim rychle ut�kala, proto�e pily k�vu a pov�daly si r�zn� p��b�hu. Ob�as
se za nimi za�el oh��t star� ponocn�, kter� v ml�d� procestoval cel� sv�t a r�d
vypr�v�l o sv�ch z�itc�ch. Jednou zrovna vzpom�naly na vra�dy, loupe�e a
popravy v jejich m�st�. Kdy� p�i�el ponocn�, za�al pov�dat jeden velmi tragick�
a pravdiv� p��b�h. Ud�l se v jejich m�st� ale u� hodn� d�vno.

Na Pra�sk� ulici �ila mydl��ka Rosa, Byla to kr�sn�, mil�, mlad� �ena, kter�
vypadala jako and�lek. M�la roztomil� modr� o�i, kr�sn� �lut� vlasy a byla tak
drobounk�, �e by se ji �lov�k b�l obejmout. Ka�d� si s n� v�dy r�d popov�dal a
poslechl si jej� n�dhern� sm�ch. Nikdo netu�il, �e se za touto and�lskou
tv��i�kou skr�v� tak� tv�� vra�ednice. Po n�kolika letech man�elstv� toti�
surov� zabila sv�ho mu�e. Pozd�ji p�ed soudem v�e dobrovoln� popsala. �in
p�ipravovala u� del�� dobru. Nechala si nabrousit sekeru a potom u� jenom
vy�k�vala, a� bude �pln�k. Kdy� se pl��ila k man�elov� posteli, zula si boty a
d�vala velk� pozor, aby nestoupla na n�kter� z vrzaj�c�ch prken. Jej� mu� byl
toti� velmi statn� a bylo jist�, �e by ho nep�eprala.  Nejd��ve ta slab� �ena
sekala mydl��i do hlavy a potom do prou. Vyndala jeho je�t� tepl� srdce, hodila
na podlahu a za�ala po n�m dupat a k�i�et radost�, dokud tam nevtrhli
policist�. Po celou dobu, kdy soudc�m v�e l��ila, se na n� usm�vala. M�la a�
pohled nevinn�ho d�t�te. Sed�la, a i kdy� se j� ptali, pro� ho zabila, st�le se
jenom kr�sn� usm�vala. I p�i p�e�ten� rozsudku. V�ichni by se r�di p���iny
dop�trali, ale mu�en� p�i soudn�m p�el��en� c�sa� zak�zal. A tak jim nezb�valo
nic jin�ho, ne� ji odsoudit k smrti ob�en�m. Poprava se m�la kont v dob�
masopust�, na kter� si Rosa je�t� p�ed vra�dou nechala u�� �erven� st�ev��ky. A
pr�v� jich se t�kalo jej� posledn� p��n�. Cht�la j�t na popravi�t� pr�v� v
t�chto �erven�ch st�ev��k�ch. To soudce je�t� v�ce utvrdilo v p�esv�d�en�, �e
je Rosa v n�jak�m spojen� s ��blem, proto�e �erven� je barva pekla. P��li si ji
up�lit jako �arod�jnici, ale ortel byl u� vy�knut. A� do posledn� chv�le se
Rosa usm�vala a byla py�n� na to, �e se tolik lid� p�i�lo pod�vat na jej�
�erven� st�ev��ky.

{\bf Z vlaku}

Cestov�n� vlakem b�sn�ka velmi unavilo a cht�l se v klidu prospat. To mu v�ak
nebylo umo�n�no, proto�e z vedlej��ho kup� bylo sly�et neust�l� klevet�n�
postar��ch dam. A� nerad, rozum�l ka�di�k�mu jejich slovu. Ale teprve kdy� v
jedn� stanici nastoupila jak�si sta�enka, vyslechl skute�n� zaj�mav� a smutn�
p��b�h. Tetky ji hned po p��chodu za�aly vysl�chat. Babi�ka jela na n�v�t�vu za
sv�m synkem Jen�kem do v�zen�. Jen��ek byl sice chud�, ale velmi hodn�, citliv�
a poctiv� chlapec. Zamiloval se do selsk� dcerky Baru�ky. Jejich l�ska vydr�ela
asi dva m�s�ce. Jen��ek u� pl�noval veselku, ale Baru�ka byla velmi nest�l�.
Jednoho ve�era ji Jeni�ek p�istihl, jak ho podv�d� s �eled�nem Bor�vkou.
Nesm�rn� ho to ranilo a sv�ho soka zabil. Po dvou dnech toul�n� se zhrzen�
Jen��ek vr�til dom�. Tam ho ale chytli �etn�ci a odvedli. Nyn� ho �ekal soud a
tak za n�m jela jeho maminka. Cht�la mu p�iv�st p�r buchet, kter� m�l tak r�d.
Otec byl na Jen��ka velmi rozzloben� a prokl�nal ho. B�sn�k pozoroval babi�ku
je�t� hodn� dlouho po tom, co vystoupila z vlaku. Hlava i ruce se j� t��sly a
nesla jenom modr� uzl��ek s buchtami pro sv�ho syna.

{\bf Josef Svatopluk Machar}, �esk� b�sn�k a vynikaj�c� fejetonista,
p�edstavoval jednoho z inici�tor� �esk� moderny a autra jej�ho manifestu,
impressionistu, ale i p�edstavitele �esk� dekadence. Zavrhl d�lo H�lka, naopak
vyzdvihl Jana Nerudu.  Proti poetice lum�rovc� prosazoval st��dm�, civiln� ver�
s prvky hovorov�ho jazyka, ironi� a sarkasmem. V d�lech se objevuje autorovo
milostn� zklam�n�, je� z�hy p�ech�z� do celkov� �ivotn� deziluze a kritick�ho
vztahu k soudob� spole�nosti a jej�m mor�ln�m z�sad�m.  Jeho tvorba zahrnuje
d�la jako {\it Konfiteor}, {\it Tristum Vindobona}, {\it Sv�dom� v�k�} �i {\it
Magdalena}.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Gabriel Garc�a M�rquez
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Kronika ohl�en� smrti
}

\end{center}

Tento rom�n kolektivn� viny  se odehr�v� v  jednom p��stavn�m m�ste�ku  v
Kolumbii. Je ps�n ich-formou, vyprav��em je p��tel zavra�d�n�ho a z�rove�
bratranec vrah�.  Tuto kroniku p�itom psal a� po 27 letech od �inu. Celou tu
dobu si shroma��oval informace a data, jak v�e chronologicky prob�halo, a
zji��oval,  co ka�d� to  r�no a  p�ede�lou noc  d�lal. Ptal  se ka�d�ho  ob�ana
v jejich vesnici,  pon�vad� to  byla  velmi "ve�ejn�"  vra�da.  Ka�d� v�d�l, co
cht�j� vrazi prov�st, ale nikdo tomu rapidn� nezabr�nil.

Rom�n za��n� osudn�m  r�nem, kdy  do vesni�ky  p�ij��d� biskup.  To r�no, kdy
se  ka�d� t�� na  jeho p��jezd a  p�ipravuje si pro  n�j r�zn� daty, se  stane
vra�da, o  kter� v� skoro  ka�d� ve  vesnici, hned jak se probudil. Jen chud�k
Santiago Nasar ne. Tento 24  let� ml�denec je p�ed sv�m  domem ubod�n no�i  na
zab�jen� vep��  bratry Pedrem a Pablem Viceriov�mi.

V�e za�alo p��jezdem bohat�ho Bayarda San Rom�na do vesni�ky. Tento mu� m�l
podivnou  minulost. ��kalo se  o n�m, �e  jezd� od m�sta  k m�stu a hled� si
man�elku. Str�vil zde p�r dn� a hned se  zamiloval do mlad� Angely Vicariov�.
Po��dal Angeliny matku o jej� ruku, ani� se znali. Angela nikdy moc
neprotestovala. Byla vychov�na tak,  �e a� si pro ni  p�ijde bohat� ml�denec a
po��d� rodi�e o jej�  ruku, neexistuje z�porn� odpov��.

Svatba byla  velkolep�, pozv�ni  na svatebn�  hostinu byli  v�ichni vesni�an�.
Hostina se konala na  n�m�st� a v okol�. Ka�d�  p�ip�jel na zdrav� novoman�el�,
p��l jim hodn� �t�st�... Hostina se prot�hla a� do rann�ch hodin.  Brzk�ho r�na
dal��ho  dne m�l p�ijet  biskup.  V�t�ina ze svateb�an�  tedy ani ne�la  sp�t.
Prot�hli si  to a�  do p��jezdu.

Jedinou osobou, kter� ze svatby nem�la radost, ale sp��e strach,  a to hlavn�
ze svatebn�  noci, byla  novoman�elka Angela.  Od  ka�d� mlad� d�vky, kter�
je�t�  nem�la v�nou zn�most,  se �ekalo, �e  je poctiv�. U Angely tak bohu�el
nebylo. Sv��ila se se sv�m tajemstv�m matce a bl�zk�  p��telkyni. Ty  j�
poradily r�zn�  triky, jak  mu�e oklamat o jej� poctivosti. Angela byla ale tak
nerv�zn� o  svatebn� noci, �e tajemstv� bylo ihned prozrazeno. Bayardo se tedy
na�tval a je�t� tu noc odvedl a vr�til svoji nev�stu rodi��m.

O Angelin� nepoctivosti  v�ak nev�d�li  jej� dva brat�i  - Pedro  a Pablo.
Jakmile  svoji sestru  vid�li  doma, vr�cenou  a  ubre�enou, rozzu�ili se a
obvinili za tento �in pr�v� Santiaga Nasara. Proto�e rodina Vicariov�ch
vlastnila  n�kolik vep�� a  �ivila se t�m  p�dem zabija�kami, bylo samoz�ejm�,
�e maj� doma  n�kolik velk�ch  no��.

Ka�d� se tedy vzal po jednom, zabalili  si je do novin a vydali  se zab�t
Santiaga.  Sv�j �mysl  netajili,  po ulic�ch  potk�vali  lidi vracej�c� se ze
svatebn� hostiny, jeliko�  bylo k r�nu  a ka�d�  z nich se ptal,  kam jdou,  �e
hostina  u� kon��.  Brat�i se  ka�d�mu pochlubili, �e  jdou  zab�t  Santiaga
Nasara.  V�t�ina  z  nich  si myslela, �e jsou opil� a nev�, co pov�daj�, a
proto nic ned�lali  k tomu, aby alespo� chud�ka Santiaga varovali.

Jakoby naschv�l a� na posledn�  chv�li lid� pochopili, �e to  nen� �ert. Celou
dobu,  kdy  m�li n�kolik  mo�nost�  Santiaga  varovat, ml�eli. Na posledn�
chv�li se sb�hla honi�ka o Santiaga. Ale brat�i Vicariovi byli rychlej��, a tak
nic neru��c� Santiago byl  n�kolika ranami probodnut p�ed vlastn�m domem.

{\bf Gabriel Garc�a M�rquez} (1928) je kolumbijsk� romanopisec,  pov�dk��,
publicista  a filmov�  sc�n�rista. Narodil  se ve  m�st� Aracataca.  V letech
1947-49 ne�sp�n� studoval pr�va v  Bogot�. Od roku  1955 p�sobil jako
zpravodaj  liber�ln�ho den�ku 'El  Espectador' v Evrop�  (v ��jnu t�ho� roku
nav�t�vil i tehdej�� �eskoslovensko). Psal report�e a filmov� kritiky, v ��m�
studoval re�ii. Po  z�kazu den�ku �il v naprost� chudob� v Pa���i.  V letech
1961-67 pob�val s rodinou v  Mexiku. Po roce 1975 nav�zal u��� vztahy  s
kub�nskou vl�dou --- svou novin��skou pr�ci  v�noval obhajob� kub�nsk� revoluce
a kritice  vojensk�ch diktatur v  Latinsk� Americe. Laure�t Nobelovy ceny za
literaturu pro rok 1982. Mezi jeho dal�� d�la pat�� {\it �tern� siesta}, {\it
Spadan� list�} nebo {\it Podzim patriarchy}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Bo�ena N�mcov�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
V z�mku a podz�m��
}

\end{center}

D�j t�to pov�dky se odehr�v� na Nymbursku, ale spisovatelka do n� um�stila i
soci�ln� pom�ry z jin�ch oblast�. Na z�mku vl�dne velk� shon a ruch, nebo� m�
p�ijet hrab�nka Sko�dopolov�. Ve skute�nosti nen� urozen� hrab�nka, ale za
pen�ze si mohla tento titul koupit. Mysl� si, �e vych�z� vst��c lidu, kter�
�ije v podz�m��, ale ve skute�nosti nahr�v� jen sob� a druh�m jejich �ivot jen
zt�uje. Na z�mku se �ije ve velk�m p�epychu a bohatstv�, v podz�m��, vedle
z�mo�n�ch p�n� p��slu�n�ci chudiny �ivo�� v temn�ch t�sn�ch komor�ch. K chudin�
pat�� i vdova Kar�skov�, jej�� mu� spadl z le�en� a zabil se. Z�stali j� dv�
d�ti, v nich� hledala svou �t�chu. �estilet� Vojta a jednoro�n� Jos�fek.

Vdova nechce b�t z�visl� na p�nech a odch�z� pry�. Jos�fek brzy um�r� na
choleru a jeho matka se po jeho smrti zhroutila. Vojta na�el p��bytek u S�kory,
kde matka pozd�ji zem�ela. Vojta u nich z�st�v�, nebo� ho p�ijali jako
vlastn�ho syna.

Tak� do z�mku se donesla zv�st o chole�e. Hrab�nka t�ce onemocn�la.  Velmi
�asto ji nav�t�vuje l�ka�, kter� ji l��� a z�rove� vysv�tluje p���iny t�to
nemoci a jej�ho ���en�. Hrab�nka slibuje, �e se postar� o lep�� �ivot sv�ch
poddan�ch. Jakmile se v�ak c�t� l�pe, na sv� sliby zapom�n�. Velk�m trnem v oku
jsou hrab�nce Kl�rka a Kalina, nebo� p�n na n� velmi dr��. Jej�m nejv�t��m
rozmarem je ps�k Jol�nek, kter� je chov�n jako ve vat�. Jednou v zahrad� honil
Jol�nka vztekl� pes. Vojta Jol�nka chytil a nesl ho uk�zat S�kor�m. Zat�m se
strhla po Jol�nkovi velk� sh��ka, a kdy� jej Vojta donesl, dostal v z�mku m�sto
hl�dat pejska.

Na doporu�en� l�ka�e odj��d� cel� rodina do slunn� It�lie, kde se hodlaj�
usadit na del�� dobu. To proto, aby se hrab�nka vyl��ila. Vojta zat�m hodn�
�etl a studoval, proto�e se cht�l st�t dobr�m l�ka�em. Cht�l hodn� zn�t a
pom�hat lidem v jejich t�k�m �ivot�.

Z�stal v�rn� sv�m rodi��m, chod�val s Jol�nkem na h�bitov, kde se modli a
d�koval lidem, �e se postarali o jeho dobro. Tak� rodina krej��ho se
odst�hovala na z�mek a pan� S�korov� dostala m�sto kl��nice. Kalina dostal
m�sto pojezdn�ho a o�enil se s Kl�rkou.  Ne� pan� odjela, ur�ila ��stku, kter�
se m�la vyd�vat na Vojt�chova studia, s p�nem polo�ili z�kladn� listinu k
zalo�en� opatrovny pro mal� d�ti a nemocnici.  Z hrab�nky se stala dobr�
lidumiln� pan�.

{\bf Bo�ena N�mcov�} (1820 --- 1862) byla �esk� spisovatelka narozen�  ve
V�dni, spoluzakladatelka  novodob� �esk�  pr�zy, sb�ratelka a  autorka lidov�
slovesnosti, zejm�na poh�dek a �rt ze �ivota prost�ch lid�. V�t�ina  z poh�dek
vznikla za jej�ho  pobytu na Chodsku (Obrazy z okol� doma�lick�ho),  kde se
sezn�mila s  tradi�n�m lidov�m a venkovsk�m sv�tem, kter�  realisticky
zachytila i v publicistick�ch �rt�ch, �vah�ch a beletristick�ch obrazech ze
�ivota. V pades�t�ch letech psala pov�dkov� obrazy venkovsk�ho a malom�stsk�ho
�ivota. V rozs�hlej��ch pr�z�ch novelistick�ho  typu vyl��ila na osudech
jednotlivc� �ir�� spole�ensk� vztahy.  Odv�ila se polo�it Karlu Havl��ku
Borovsk�mu na rakev trnovou korunu. Sama v Praze zem�ela pom�rn� mlad�
vys�len�m  po neust�l�m str�d�n�. Mezi jej� d�la pat�� {\it Karla}, {\it
Pohorsk� vesnice} nebo {\it N�rodn� b�chorky a pov�sti}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Jan Neruda
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Malostransk� pov�dky
}

\end{center}


{\bf \large  O m�kk�m srdci pan� rusky}

   Pov�dka pojedn�v� o pan� Rusce, kter� byla ��astna skoro ka�d�ho poh�bu na Mal� Stran�. Nyn� za�la na poh�eb pana Vel�e,
   usm�vav�ho dobr�ck�ho kupce. Tato star� pan� nadprost�edn� v��ky ale mrtv� pomlouvala. Bylo j� tedy zak�zano chodit na
   poh�by.

   As po p�l roce vyst�hovala se ze sv�ho domu a najala sob� byt zrovna vedle Oujezdsk� br�ny. Tady musel ka�d� funus kolem.
   A kdy� �el jak�koli, vy�la dobr� pan� Ruska v�dycky p�ed d�m a srde�n� plakala."

{\bf \large  Ve�ern� �plechty}

   Hovora, Kupka, Novoml�nsk� a J�kl - to jsou �ty�i kamar�di, kte�� se pravideln� v noci sch�zej� na malostransk�ch
   st�ech�ch a rozpravuj� o tom, co se v posledn� dob� odehr�lo zaj�mav�ho, a celkov� o �ivot�. Tentokr�t ka�d� z nich
   zavzpom�nal na svou nejstar�� vzpom�nku, se kterou se s ostatn�mi pod�lil. Ke konci pov�dky J�kl hovo�� o d�vce, kterou
   m�l velmi r�d a o kter� si myslel, �e by s n� mohl pro��t ��astn� rodinn� �ivot, kdyby nezjistil, �e v srdci chov� n�koho
   jin�ho.

{\bf \large  Doktor kazisv�t}

   Pan Heribert byl l�ka�em. Vystudoval medicinu, ale nikoho nel��il. Z jeho chov�n� bylo jasn�, �e o nikoho nestoj�. Nikoho
   nepozdravil, na pozdravy jemu adresovan� neodpov�dal, s nik�m nemluvil, na ulici udr�oval velk� odstup od v�ech lid� a kdo
   s n�m cht�l mluvit, tomu pan Heribert nikdy nedal p��le�itost, aby doty�n� sd�lil, co m� na srdci. Lid� ho za�ali
   pova�ovat za n�co takov�ho, �emu se ��k� "zka�en� student". Pro v�echny se stal doktorem Kazisv�tem.

   Jednoho dne se v�ak dr. Heribert necht�n� dostal do poh�ebn�ho pr�vodu. V t� chv�li n�jac� mlad�c� pokl�dali rakev s
   �dajn� mrtv�m panem Schepelerem na v�z. Snad jejich ne�ikovnost�, nebo tomu tak cht�l �ivot s�m, rakev se p�ev�ila na
   jednu stranu a z vozu vypadla, p�i�em� se otev�elo v�ko od truhly a ruka mrtv�ho vypadla ven.

   Vtom se pan Heribert sklonil k nebo�t�ku Schepelerovi a zjistil, �e nen� mrtev, pouze je strnul�, z�ejm� omdlel. L�ka� m�l
   pravdu, neb�t jeho z�sahu, byl by pan Schepeler poh�ben za�iva.

   R�zem pana Heriberta m�li malostran�t� r�di, noviny o n�m psaly a cel� Mal� Strana na n�j byla py�n�. Dr. Heriberta cht�li
   za l�ka�e v�ichni spole�ensky vysoce postaven� lid�.

   Ale on jako by nevid�l a nesly�el. St�le lidmi opovrhoval a nehl�sil se k nim.

   Te� se mu v�eobecn� ��kalo "doktor Kazisv�t".

{\bf \large  Jak si nakou�il pan vorel p�novku}

   Pov�dka vypr�v� o panu Vorlovi, kter� se rozhodl otev��t na Mal� Stran� krupa�sk� obchod. V t�ch m�stech u� jeden takov�to
   obchod byl a malostran�t� nevid�li d�vod, pro� by zde m�l b�t je�t� jeden. Nav�c krupa�stv� bylo v dom�, kde nikdy ��dn�
   obchod nebyl. A k ve�ker� t� nespokojenosti lid� je�t� p�ihr�val fakt, �e pan Vorel je cizinec, nenarodil se na Mal�
   Stran� a tud�� neznal a tedy i nedodr�oval malostransk� zvyky.

   Krupa�stv� bylo 16. �nora 184? otev�eno. Pan Vorel si ��kal: "V�ak oni p�ijdou," a zap�lil si svou novou p�novku a bafnul.
   Do obchodu ale nikdo nep�ich�zel, jen ka�dou st�edu �ebr�k pan Vojt��ek. ��m byl prodava� mrzut�j��, t�m mohutn�j��
   kotou�e se mu vinuly z �st.

   Po p�r m�s�c�ch mu bylo jasn�, �e bude muset krupa�stv� zav��t. To v�ak nep�enesl p�es srdce a ob�sil se.

   Malostransk� policejn� komisa� s�hnul do kalmuku nebo�t�kova a vyndal z n�ho d�mku. Dr�el ji k sv�tlu a pravil: "Tak
   kr�sn� nakou�enou p�novku jsem je�t� nevid�l - pod�vejte se!"

{\bf \large  U t�� lili�} 
   Byla tepl� letn� noc a Jan Neruda sed�l pod d�ev�n�mi ark�dami hostince U T�� lili� pobl�� Strahovsk� br�ny. Pot�, co se
   strhla venku siln� bou�e, �el Neruda do sal�nku, kde tan�ila d�vka, kter� se mu velmi l�bila. Pak n�hle d�vka odb�hla
   pry�. Kdy� se vr�tila, dozv�d�l se, �e jej� matka pr�v� um�ela. Chytl j� za ruku a �el d�le do ark�d. P�itiskla se k n�mu.
   Bylo mu, jako by musel vyp�t tu zlot�ilou du�i z n�.


�esk� b�sn�k,  prozaik,  novin��, fejetonista,  divadeln�k,  liter�rn� a
v�tvarn�  kritik a hlavn�  p�edstavitel  generace m�jovc� {\bf Jan Neruda} po
maturit� na gymn�ziu (1853) studoval pr�va a filosofii. Byl redaktorem den�k�
'�as' (1861), 'Hlas' (1862-64) a 'N�rodn� listy'  (1865-91)  a  beletristick�ch
�asopis�  'Obrazy  �ivota'  (1859-60), 'Rodinn�  kronika'  (1863),  'Kv�ty'
(1865-67) a 'Lum�r' (70. l�ta). Ve  sv� dob� byl cen�n p�edev��m jako
�urnalista, jeho b�snick� d�lo ocenila a�  generace lum�rovc�. V  ran� b�snick�
tvorb� vyj�d�il  svou  romantickou rozervanost,  kterou zahalil  do ironie  a
provokativn�ho cynismu. Pozd�ji byl pr�kopn�kem realistick�ho pohledu na sv�t v
poezii i v pr�ze. Vr�til se k obrozensk� tradici lidov�ch balad, k�es�ansk�ch
m�t� a historick�ch romanc�, aby je  p�ibl��il sou�asn�mu vn�m�n�. Stal se
zakladatelem modern�  �esk� fejetonistiky - napsal  p�es dva tis�ce  fejeton�
cestopisn�ho, z�bavn�ho,  um�lecko-kritick�ho, politick�ho,  soci�ln�ho,
osv�tov�ho a kulturn�ho  charakteru. Jeho mnohotv�rn�  a jazykov� modern�
publicistick� styl ovlivnil  dal�� v�voj  �esk� �urnalistiky. Zem�el v rodn�
Praze. Mezi jeho nejv�znamn�j�� d�la m��eme za�adit {\it Knihy ver��}, {\it
Prost� motivy}, {\it Zp�vy p�te�n�} �i {\it Trhani}.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
V�t�zslav Nezval
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
B�sn� noci (Edison)
}

\end{center}

Sb�rka {\bf B�sn� noci} obsahuje Nezvalovy poetistick� b�sn� Podivuhodn�
kouzeln�k a Akrobat, zejm�na v�ak vrchol Nezvalova poetistick�ho obdob�, b�se�
{\it Edison} (naps�na 1927).

Edison vyjad�uje b�sn�kovu v�ru v pr�ci, kter� se st�v� poezi�, v�ru v pokrok
civilizace i s�lu lidsk� my�lenky. Do r�mce poetismu tak zasazuje chvalozp�v na
velikost lidsk�ho ducha, op�vuje �lov�ka a obdivuje se jeho schopnostem i
mo�nostem, pokud jen jsou vyu�ity k dobr�mu. To v�e geni�ln�m ver�em,
brilantn�m jazykem tolik charakteristick�m pro Nezvala. D�ky tomu tane p�ed
na�imi zraky tato b�se� jako jedna ze z�stav poetismu a v�bec modern�ch
b�snick�ch sm�r� na po��tku 20. stolet�.

Nezval --- inspirov�n mnohotv�rnost� �ivota --- je str�en v�sledky lidsk�
pr�ce, a proto p��e b�se� o jednom z nejv�t��ch vyn�lezc� sv� doby. Edisonova
pr�ce je t�k� a tvrd�, ale pro b�sn�ka m� p�vab dobrodru�stv�; tv�r�� �innost
vyn�lezce se podle n�ho podob� tvorb� b�sn�ka. Nezval vych�z� z n�kolika
ud�lost� Edisonova �ivota, je� si ov�em b�snicky p�etv��� a je� �ad� ve voln�m
sledu {\it(Jednou kr��el po New Yorku dobrodruh ... ; chodec zastavil se ml�ky
na Brodwayi ...  ; mal� ned�le, ach kolik jasn�ch zvon� ... ; sp�v�te p�t hodin
denn� --- v�m to sta�� ... ; jedenkr�t jste uz�el v Pensylv�nii noc a
obloukovou lampu u Bakera ...)}.

A tyto skute�nosti vyvol�vaj� v jeho fantazii p�edstavy, jimi� je dokreslov�na
my�lenkov� gradace udan� prvn�mi ver�i jednotliv�ch zp�v�:

\begin{verse}
Na�e �ivoty jsou truchliv� jak pl�� \\
na�e �ivoty jsou strm� jako vrak \\
na�e �ivoty jsou bludn� jako kruh \\
na�e �ivoty se nikdy nevracej� \\
na�e �ivoty jsou t�iv� jako sm�ch
\end{verse}

Jejich posledn� obm�nou je z�v�re�n� zp�v o velikosti �ivota a smyslu lidsk�
pr�ce uzav�en.

\begin{verse}
Na�e �ivoty jsou jako noc a den \\
Nashledanou hv�zdy pt�ci �sta �en \\
nashledanou smrti pod kvetouc�m hlohem \\
nashledanou sbohem nashledanou sbohem \\
na shledanou dobrou noc a dobr� den \\
dobrou noc \\
sladk� sen
\end{verse}

,,Je�t� zapomenout na v�echno, co drt�, na smutek a �zkost ze �ivota a smrti.''

{\bf V�t�zslav Nezval} nebyl jen b�sn�k, ale tak� dramatik, prozaik, esejista a
p�ekladatel. Je pokl�d�n za p�edstavitele asociativn� poezie poetismu, byl
�lenem Dev�tsilu.  Narodil se v Biskoupk�ch u Moravsk�ho Krumlova. Otec byl
Nezvalov�m prvn�m u�itelem a m�l v�znamn� vliv na jeho politick� sm��len� i
nad�n�. Nezval nav�t�voval gymn�zium v T�eb��i, na kter�m v roce 1919
maturoval. Pot� se na jeden semestr zapsal na pr�va na brn�nsk� univerzit�,
odkud na ja�e 1920 p�e�el na filosofickou fakultu do Prahy, kde ho zaj�maly
zejm�na p�edn�ky F. X. �aldy. V letech 1924---25 byl tajemn�kem redakce
Masarykova nau�n�ho slovn�ku, pozd�ji p�sobil jako dramaturg Osvobozen�ho
divadla. V roce 1926 byl kr�tce voj�kem. V�znamn� byla jeho prvn� cesta do
Francie (1933), kde se sezn�mil s A. Bretonem a ostatn�mi surrealisty, co� jej
podn�tilo k zalo�en� obdobn� skupiny v �ech�ch (1934).  Tehdy sepsal {\it
Manifest surrealismu} i sv� surrealistick� d�la jako {\it Absolutn� hroba�}
nebo {�ena v mno�n�m ��sle}. V roce 1938 se skupinu pokusil rozpustit, kdy� se
jej� �lenov� anga�ovali proti moskevsk�m proces�m. Ve 30.  letech se Nezval
pod�lel na protifa�istick�m hnut� a za v�lky (1944) byl kr�tce v�zn�n. V roce
1945 pot�et� vstoupil do zam�stn�n� a do roku 1951 ��dil filmov� odbor na
ministerstvu informac�, zat�mco psal sv� sb�rky {\it Chrpy a m�sta} nebo {\it
Zp�v m�ru}. Nezval zem�el roku 1958 v Praze.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Ivan Olbracht
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Nikola �uhaj loupe�n�k
}

\end{center}

Rom�n je prolnut�m re�ln�ho p��b�hu a zbojnick� legendy. Nikola �uhaj je
vojensk� zb�h, kter� za prvn� sv�ton� v�lky utekl z uhersk�ho pluku v
�armotech, ukr�val se v hor�ch a les�ch rodn�ho verchovinsk�ho kraje a �ivil se
zbojnictv�m.

B�da v�le�n�ch let trvala i za rumunsk� nadvl�dy, i po p�ipojen� k
�eskoslovensku. Individu�ln� i kolektivn� zbojnictv� nebylo na Verchovin� ani v
minulosti n���m neobvykl�m. Nikola s�m i s tlupou a nakonec se sv�m mlad��m
bratrem Jurou se vrac� do hor a pokra�uje ve zbojni�en�.

Jednou je na polonin� �etn�ky chycen, po n�kolikadenn�m v�zen� na kolo�avsk�
stanici v�ak uprchne. Zu�iv� pron�sledov�n� �etn�ky nevede k v�sledku. �uhaj
jakoby z�zra�n� prch� a v p�est�elk�ch hynou �e�t� �etn�ci. Na Nikolovo
dopaden� je vyps�na odm�na. T�i kolo�av�t� roln�ci nakonec �kladn� sekyrou a
ranami z pu�ek �uhaje na polonin� zavra�d�.

Olbrach se dr�� tohoto autentick�ho d�jov�ho r�mce, obohacuje v�ak �uhaj�v
p��b�h barvit�mi epizodami. Ko�eny zbojnick� tradice osv�tluje v kapitole o
Oleksovi Dovbu�ovi. Neust�le st�et�v�n� a prol�n�n� d�j� minul�ch a p��tomn�ch
sm��uje v patosu zbojnick�ch �in� k buducnosti. ({\it "Nikola �uhaj �ije. �ije
v t�chto hor�ch a s nimi.  Bude ��t. Ne��kejme v��n�, nebo� tomuto slovu
rozum�me dnes je�t� m�n�, ne� mu rozum�li na�i n�bo�en�t� prad�dov�, a spokojme
se s prost�m slovem : dlouho."} - z�v�r rom�nu.)

Mytologick� r�z rom�nu zd�raz�uje pudovost, projeven� v �inech Nikolov�ch a v
milostn�m vztahu Nikoly, Er�iky a �etn�ka Svozila. Baladick� charakter p��b�hu
prohlubuj� p�sobiv� p��rodn� l��en�, folkl�rn� citace a poh�dkov� motivy.

T�i sv�ty : rus�nsk�, �idovsk� i �esk�, jejich kontakty i izolovanost autor
vykreslil s psychologickou dokonalost�. V jazykov�m ztv�rn�n� dos�hl Olbracht
vrcholn� �rovn� v obraznosti, v slovn�ku i ve skladebn� str�nce. Pr�vem se stal
rom�n jeho nejp�ekl�dan�j�� knihou.

{\bf Ivan Olbracht} (1882---1952, vl. jm. Kamil Zeman) byl �esk� prozaik,
novin�� a publicista, syn zn�m�ho advok�ta  a spisovatele Antala Sta�ka.
P�sobil jako levicov�  orientovan� redaktor 'D�lnick�ch list�' a 'Pr�va lidu',
p�esto byl v roce 1929 vylou�en  z komunistick� strany, nebo� nesouhlasil  se
Stalinov�mi praktikami.  Zaj�mal  se  o  spole�ensk� vyd�d�nce  a  o  to, jakou
�lohu  hraje  sv�tov�  n�zor  p�i  jejich sebeosvobozov�n�. Pro d�ti
p�evypr�v�l biblick� motivy  a staroindick� bajky. P�ekl�dal tak� d�la Manna a
Feuchtwangera. Mezi jeho dal�� d�la se po��t� {\it Anna prolet��ka}, {\it Golet
v �dol�}, {\it �al�� nejtemn�j��} �i {\it Podivn� p��telstv� herce Jesenia}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Jan Ot�en�ek
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Ob�an Brych
}

\end{center}

Franti�ek Brych se narodil v Praze na �i�kov� v prolet��sk� rodin� jako syn
pradleny. Matka se d�ela od r�na do ve�era, aby syna, kter� se u�il velmi dob�e
a byl nadan�, udr�ela na studi�ch. Za sva�iny pom�hal Franti�ek sv�mu m�n�
nadan�mu spolu��kovi Ond�eji R�ovi. Ale mimo �kolu ho Ond�ej, jako syn
velkoobchodn�ka, ve v�em p�ed�il, pozd�ji mu odloudil i d�v�e, absolventku
konzervato�e, Irenu Strakovou.  Po druh� sv�tov� v�lce Brych dostudoval pr�va a
str�c Mizina mu pomohl k ��ednick�mu m�stu v ��t�rn� velk�ho z�vodu. Ale to v�e
se dov�d�me ze vzpom�nkov�ch pas��.

Rom�n samotn� za��n� �norov�mi ud�lostmi.  Bych, �lov�k poctiv�, svrchovan�
�estn�, ale politicky zcela nezku�en�, se zalekne politick�ho boje a v t�chto
ud�lostech vid� jen ohro�en� demokracie a svobody. Odpuzuj� ho i n�kter� formy
n�boru nov�ch �len� do strany a zejm�na skute�nost, �e do strany jsou p�ij�m�ni
vysloven� kari�rist�.

M� p��klad velmi bl�zk� - str��ka Mizinu, sobce a �plhouna.  M��e sice vid�t ve
sv� bl�zkosti i komunistu opravdov�ho a �estn�ho, stranick�ho funkcion��e
Barto�e, ale tomu jeho strohost a p��snost nedovoluje p�ibl��it se k lidem a
z�skat si jejich d�v�ru. Barto� v�, �e Brych je �estn� a cht�l by ho z�skat,
ale Brych mu ned�v��uje.

Kdy� se Brych zaplete do hloup� let�kov� af�ry a dozv� se, �e to str��ek Mizina
hl�sil Barto�ovi, propadne panice. N�hle se rozhodne ke kroku, k n�mu� ho u�
d�le l�kal jeho protihr�� - tov�rn�k a drav� kapitalista Ond�ej R�a - k
odchodu do emigrace.

Teprve v chat� na �umav�, kde skupina prchaj�c�ch kapitalist� �ek� na pr�vodce,
pozn�v� z �e�i sv�ch spole�n�k�, �e zabloudil n�kam, kam nepat��. Motivy jejich
odchod� za hranice jsou zcela jin� ne� jeho, zcela jin� jsou i jejich
perspektivy. Rozvrat, v�lka, n�vrat za z�dy postupuj�c�ch arm�d.

Kdy� si Brych uv�dom�, �e s t�mto sv�tem nem� nic spole�n�ho, rozhodne se v
posledn� chv�li pro n�vrat. S n�m se vrac� i R�ova man�elka Irena. M�la kdysi
R�u r�da, on ji obklopoval bohatstv�m, ale z�rove� ji odcizil jej� d�lnick�
rodin�, a Irena se st�le v�c c�tila v jeho sv�t� cizinkou. N�vrat s Brychem, s
n�m� se u� d��ve znovu sbl��ila, �e�� i svou citovou krizi. Po n�vratu se
Brych, kter� si teprve te� otev�en� promluv� s Barto�em, st�v� dobr�m ob�anem
socialistick�ho st�tu.

{\bf Jan Ot�en�ek} (1924---1979) byl v�znamn� �esk� spisovatel, filmov� a
televizn� sc�n�rista, tv�rce  divadeln�ch her, televizn�ch  inscenac� a
seri�l�,  realistick� epik, autor pr�z s t�matikou osud� mlad�ch lid� na pozad�
v�le�n�ch ud�lost� a pov�le�n�ch spole�ensk�ch prom�n i  pov�dek pro d�ti.
P�edznamenal  nov�  pojet�  hrdiny  (sch�maticky vid�n�  p�erod  intelektu�la).
Vystudoval  obchodn�  akademii (1939-43). Po nucen�m  pobytu v N�mecku,  z
n�ho�  brzy unikl, nastoupil  v tov�rn�  na leteck� motory.  V letech  1945-47
studoval estetiku na 'Univerzit� Karlov�'. Od  roku 1952 pracoval ve 'Svazu
spisovatel�',  po roce 1973 jako sc�n�rista  a dramaturg ve 'Filmov�m studiu
Barrandov'. Po probl�mech s plicn� myk�zou zem�el v rodn� Praze. Mezi dal��
jeho zn�m� d�la pat�� nap�. {\it Byl jednou jeden d�m}, {\it Kulhav� Orfeus} �i
{\it D�m na p�edm�st�}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Marie Pujmanov�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Lid� na k�i�ovatce
}

\end{center}

Rom�n Lid� na k�i�ovatce je  jednou z prvn�ch na�ich velk�ch  knih
socialistick�ho  realismu.  Marie  Pujmanov�  seznamuje  �ten��e  v prvn�m d�le
stejnojmenn� trilogie, kter� pokra�uje rom�ny Hra s ohn�m a �ivot proti smrti,
s �ivotem Ond�eje  Urbana b�hem prvn� republiky.

Po smrti otce  se rodina Urbanova p�est�hovala do Prahy. Bydleli ve stejn�m
dom� jako rodina d�lnick�ho  advok�ta Gamzy.  Str�vili u  nich v�noce,  a  tu
Ondra poznal poprv� soci�ln� rozd�l mezi ob�ma rodinami.

Ond�ej  si za��n� v�c� kolem sebe v�ce v��mat a v�it a chce se ve sv�m �ivot�
uplatnit. Odj��d� do �l, kde je velk� tov�rna na od�vy. Zde se  u�� za velmi
t�k�ch podm�nek,  ale  i p�esto  je  tam r�d.  Je  tich� povahy, piln� a
pracovit�.

Tak� zde  pracuje. Jednou, kdy�  tov�rna za�ala ho�et, pom�h�  Ond�ej hasit po
boku vedouc�ho tov�rny.  Ten vedouc� je  jeho  vzor. Jeho  snem  bylo m�t
jednou  tak�  vlastn� tov�rnu.

P�i po��ru utrp�l zran�n� a  le�� v nemocnici. Na 1.  m�je za n�m p�ijede jeho
sestra R��ena, kterou u� del�� dobu  nen�vid�l.  Je vyu�en� kosmeti�kou. V
�lech se sezn�mila s advok�tem Ha�slerem, kter� j� zajist� m�sto manek�nky.
Ukon�� sv� man�elstv� a  nakonec se  s  R��enou  o�en�.

P�i  Ond�ejov�  dovolen�  se  seznamuje   s podm�nkami d�ln�k� v tov�rn�. St�v�
se sv�dkem st�vky a  st�etnut� d�ln�k� s  polici�, kter�  zab�j� i  bezbrann�
d�ti.  Z tov�rny  se za�nou propou�t�t  d�ln�ci.  Kdy�  cht�j�  propusti  i
dlouholetou pracovnici, tak se j� Ond�ej zastane a vyhod� ho tak�.

Rozhodne  se odjet do SSSR.  P�i cest� vlakem  se setk� s  pan� Gamzovou,
kter� jede za svou dcerou Helenou. Helena  byla velmi t�ce nemocn� a  po sv�m
vyl��en� se provdala do SSSR, kde se j� narodil syn.

Marie Pujmanov�  l���  ve  sv�m  rom�nu  probl�my  mlad�ch  lid�  v
kapitalistick� spole�nosti a ukazuje na p���inu boje mlad�ch  proti
kapitalistick�mu vyko�is�ov�n�.  Ukazuje  zde na  p��kladu  lid�  z tov�rny,
kte�� jsou  za pen�ze schopni  zradit spole�nost a  t��du, kter� je vychovala a
jsou ochotni i proti n� bojovat.

{\bf Marie Pujmanov�} (1893---1958) poch�zela z pra�sk� patricijsk� rodiny,
provdala se za v�znamn�ho opern�ho re�is�ra. Jej� tvorba je siln� prolet��sky
lad�n� a pozd�ji i naprosto nekritick� a oddan� vl�dnouc�mu re�imu. Mezi jej�mi
d�ly m��eme zm�nit {\it Pacientku doktora Hegla} �i {\it Pohled do nov� zem�},
pozd�ji nap�. {\it Vyzn�n� l�sky}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Alexandr Sergejevi� Pu�kin
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Ev�en On�gin
}

\end{center}

Ev�en On�gin, mlad� petrohradsk� �vih�k, lehkomysln� unud�n� dandy, tr�v�c� �as
na ples�ch, odj��d� na venkov, kde mu um�r� str�c, po n�m� m� d�dit. Po smrti
str�ce se usazuje na vsi a seznamuje se s b�sn�kem Lensk�m, opojen�m n�meckou
romantikou, a se sekret��kou Larinovou a jej�mi dcerami Olgou a Ta��nou.

Chladn� On�gin s ironi� sleduje bezbrannou naivitu Lensk�ho a jeho vztah k
Olze. Pro Ol�inu sestru Ta��nu je On�gin zt�lesn�n�m d�v��ch sn� o mu�i, proto
odhazuje konvence a p��e mu v�niv� milostn� vyzn�n�.

On�gin v�ak tento cit odm�t�, u Larinov�ch vzbud� naopak ��rlivost Lensk�ho a v
souboji ho zab�j�. Po letech str�ven�ch cestov�n�m se On�gin vrac� a setk�v� se
s Ta��nou, kter� se provdala do "vysok� spole�nosti". On�gin vzplane, ale
tentokr�t je to Ta��na, kter� odm�t� n�vrat do nejistoty.

Rom�n (ve ver�i, jako libreto pro �ajkovsk�ho operu p�eps�n skladatelov�m
bratrem Modestem) se skl�d� z 8 hlav - ka�d� je uvedena jedn�m nebo n�kolika
motty z rusk�ch i sv�tov�ch autor�. Rom�n je tak� dopln�n autorsk�mi
pozn�mkami.

{\bf A. S. Pu�kin} (1799---1837) je pova�ov�n za nejv�t��ho rusk�ho b�sn�ka,
kter� v rusk� poezii, ale tak� v dramatu, uzav�r� epochu klasicismu a otv�r�
�dob� romantismu.  Poch�zel ze star� �lechtick� rodiny, ale pro sv�
svobodomysln� n�zory a ver�e musel dvakr�t do vyhnanstv�. V Petrohrad� byl pod
policejn�m dozorem a nakonec padl v souboji. Jeho d�lo zahrnuje {\it Pikovou
d�mu}, {\it Borise Godunova} �i {\it Kavkazsk�ho zajatce}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Karel V�clav Rais
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Kalib�v zlo�in
}

\end{center}

Po smrti matky z�stal Vojt�ch Kaliba v chalup� s�m se sv�m otcem. Ob� jeho
star�� sestry byly provdan� a m�ly z�jem na tom, aby si z chalupy odnesly co
nejv�ce. Navz�jem si z�vid�ly a tak �vagr Smr� nutil Vojtu, aby se o�enil,
nebo� z�vid�l �vagrov� Nedomelce, �e je �ast�ji na statku ne� oni a �e m� z
toho zisk. Proto se sezn�mil s Karlou Bou�kovou, mladou d�vkou z vedlej��
vesnice.

P�esto�e byl Vojta o hodn� star��, zd�lo se, �e se maj� r�di, a tak se
za nedlouho vzali. Na chalupu se v�ak s Karlou p�est�hovala i jej� matka. Na
jejich chalup� z�stala Karlina, star�� sestra s man�elem Konop��em, kte��
museli star� Bou�kov� odv�d�t v�m�nek.

Po svatb� Karla k Vojtovi ochladla a odstrkovala ho od sebe. Ob� �eny �ily
marnotratn� a nic ned�laly. Vojt�v otec se musel odst�hovat na sv�j v�m�nek a
p�estal za n�m chodit i jeho star� p��tel Kukela, nebo� ho ob� �eny ur�ely, �e
je vyj�d�. Ani Vojtovu sestru Nedomelku nem�ly r�dy.

Bou�kov� jen b�hala po vesnici a d�lala drby. Vychvalovala se, co v�echno
ned�l�. Tak� se za�ala soudit se �vagrem Konop��em o v�m�nek, p�esto�e nebyla v
pr�vu. Soudy se dlouho protahovaly a Bou�kov� nakonec stejn� prohr�la.  V�echny
v�daje musel zaplatit Vojta.

Ob� �eny nad�le utr�cely. Zanedlouho se Karle narodil syn Karel. Vojta v�ak
netu�il, �e je to n�koho jin�ho, a Karlu m�l r�d.  Karla ho v�ak st�le v�ce
nen�vid�la a k d�t�ti ho necht�la pou�t�t. P�i jedn� h�dce se ob� �eny sbalily
a utekly i s Karl��kem do sv�tni�ky ke Smr�ovi. Vojta je prosil, aby se
vr�tily, ale ony se mu jen vysm�valy.

Vojta v beznad�ji chytil Karla za hrdlo a hodil jej na postel. Bou�kov� za�ala
k�i�et a dala v�c k soudu. Vojta byl z toho tak zni�en�, �e v�e p�iznal, i to,
co nebylo pravda. Dostal m�s�c v�zen�.

Po jeho uv�zn�n� se ob� �eny vr�tily na chalupu a star�ho otce vyhnaly na
v�m�nek. Na chalup� si pak �ily jako d��v. Z v�zen� byl Vojta propu�t�n o den
d��ve, zrovna na Silvestra. T�il se dom�, ale kdy� uvid�l, �e v chalup� je s
Karlou i jej� milenec a �e se vesele bav�, jak se s n�m je�t� nebavily, vtrhl
do chalupy a Karlu v zoufalstv� zabil motykou. Za p�r dn� zem�el i on s�m.

{\bf Karel V�clav Rais} byl  �esk� prozaik a  publicista, tv�rce  realistick�
vesnick� pov�dky,  rom�nov� idyly  a elegie. Vyzdvihl  nejprve dobrotu  a
u�lechtilost venkovan�,  pot� jejich  slabo�stv�,  lakotu, egoismus  a rozklad
vztah�  a buditelskou  pr�ci  inteligence.  Zalo�il beletristick� �asopis
'Zvon', byl i autorem memo�r� a mnoha kn��ek pro ml�de�.  Mezi jeho dal�� d�la
pat�� nap��klad {\it Pant�ta Bezou�ek}, {\it Zapadl� vlastenci}, {\it Sirotek}
�i {\it V�mink��i}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Erich Maria Remarque
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Na z�padn� front� klid
}

\end{center}


Tento v�le�n� rom�n je p�edev��m pokusem podat zpr�vu o generaci zni�en�
v�lkou. Vyprav�� Pavel B�umer se p�edstavuje v okam�iku, kdy jeho jednotka po
n�vratu z boje odpo��v� na klidn�m �seku za frontou. V mozaice epizod je pak
na�rtnut jeho minul� i pozd�j�� �ivot.

Pod vlivem nacionalistick� propagandy a patriotick�ho nad�en� se B�umer
p�ihl�sil se sv�mi spolu��ky z gymn�zia (Franti�ek Kemmerich, Haie Westhus,
Tjaden, Detring, Albert Kropp a dal��) po vypuknut� prvn� sv�tov� v�lky
dobrovoln� do arm�dy a po v�cviku pln�m �ikanov�n� s nimi prod�l�v� z�kopov�
boje na z�padn� front�. P��tel� v�ak postupn� um�raj� a B�umer je postupn�
okolnostmi donucen k �in�m, proti kter�m se bou�� jeho sv�dom� a nut� ho
zam��let se nad smyslem v�lky i �ivota.

Jeho �vahy v�ak zejm�na ke konci v�lky (ke kter�mu se pr� schylovalo) tak�
zaob�raly probl�mem, jestli se je�t� po v�le�n�ch hr�z�ch, kter� za�il, bude
moci v�bec op�t za�adit do spole�nosti a vr�tit se k p�vodn�mu zp�sobu �ivota
--- pron�sleduj� ho hr�zostra�n� obrazy lidsk�ho utrpen�, ran�n�ch a
um�raj�c�ch voj�k�. Nakonec ho v�ak vysvobodila ,,sp�sn�'' smrt.  Z�v�re�n�
odstavce, psan� ve t�et� osob�, konstatuj�, �e Baumer padl v ��jnu 1918.

Naprost� v�t�ina textu je vypr�v�n�m v prvn� osob� (tedy ich-formou). V rom�nu
se st��daj� obrazy v�le�n�ch ud�lost� se z�znamy rozhovor� mezi voj�ky a
B�umerov�mi reflexemi. P�sobiv� je vykresleno prost�ed� a hr�zy v�lky i
atmosf�ra mezi voj�ky.

Proslul� rom�n pat�� k vrcholn�m d�l�m vlny pacifistick�ch rom�n� o prvn�
sv�tov� v�lce, kter� se objevily v N�mecku ve druh� polovin� dvac�t�ch let.
Remarque v�ak pr� ji� nikdy nedok�zal napsat pr�zu obdobn� kvality (z�pletky
byly vykonstruovan�, situace se stereotypn� opakovaly).

{\bf E. M. Remarque} se narodil v Osnabr�cku.  Pat�il ke generaci, kter� se v
letech dosp�v�n� ocitla v z�kopech prvn� sv�tov� v�lky (1918 byl zran�n).
Za��nal jako sporotvn� redaktor, pozd�ji v�ak za�al p�sobit jako n�meck�
protiv�le�n� spisovatel. L��il politick� a mravn� rozklad v pora�en�m N�mecku,
hr�zy koncentra�n�ch t�bor� a osudy lid� p�izp�sobuj�c�ch se s obt��emi
norm�ln�mu �ivotu po skon�en� v�le�n�ho b�sn�n�. V roce 1931 se p�est�hoval do
�v�carska, po zbaven� ob�anstv� v roce 1939 emigroval do Spojen�ch st�t�, kde
nejen�e z�stal, ale v roce 1947 p�ijal i nov� st�tn� ob�anstv�. Od roku 1948
�il op�t v Evrop�, usadil se ve �v�carsk�m Porto Ronco u Ascony. Zem�el v
Locarnu. Krom� v��e rozebran�ho mezi jeho d�la pat�� nap�. {\it Cesta zp�tky},
{\it T�i kamar�di} nebo {\it Noc v Lisabonu}.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Romain Rolland
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Petr a Lucie
}

\end{center}


Tato novela popisuje milostn� p��b�h dvou mlad�ch lid�, Petra a Lucie, v obdob�
od st�edy ve�er 30. ledna 1918 do Velik�ho p�tku 29. b�ezna 1918 v Pa���i. D�j
tak prov�z� prvn� sv�tovou v�lku, kterou z�rove� kritizuje, ukazuje jej�
nesmyslnost a stav� ji spolu s �padkem mor�ln�ch a spole�ensk�ch hodnot do
kontrastu s �ist�m milostn�m citem a l�skou dvou mlad�ch lid�.

Osmn�ctilet� Petr je krut� zasa�en v�lkou. Jeho o �est let star�� bratr �el do
v�lky dobrovoln� hned zpo��tku a i on tam m� b�t za p�l roku povol�n; chce si
tedy ub�vaj�c� dny je�t� bezstarostn� pro��t, �ije v�ak v m칻�ck� rodin� a je
sv�dkem postupn�ho �padku mezilidsk�ch vztah� ve sv�m okol�. Lucie �ije
spole�n� s matkou --- bohu�el nemohla dokon�it studium mal��stv� a na �ivobyt�
si mus� vyd�l�vat malov�n�m k��ovit�ch obr�zk� pro malom칻�ck� z�kazn�ky.

Petr se s Luci� sezn�m� p�i j�zd� metrem a je j� okouzlen, dlouho ho prov�z�
vzpom�nky na stisk jej�ch rukou. P�i proch�zce po n�b�e�� kolem Institutu se s
n� pak op�t ne�ekan� shledal. Poprv� se jejich o�i setkaj�, ale ne� se Petr
nad�je, Lucie op�t zmiz�. Po t�dnu vzpom�nek a sn� o mil� d�vce ji op�t spat�il
a sna�il se na sebe upoutat pozornost. Jejich setk�n� jsou od t� chv�le
�ast�j��. Sch�z� se v parku, kde si tak� navz�jem vym��uj� projevy sv� hlubok�
l�sky. T�m�� ka�d� den str�vili spole�n�mi proch�zkami a v�lety.  Pro��vaj�
spolu mnoho kr�sy, i kdy� je oba ob�as p�epad� �zkost a strach z budoucnosti.

Oba milenci �ij� v nel�tostn� prvn� sv�tov� v�lce. A pr�v� p�ed jej�mi �trapami
ut�kaj� i do sv�ho vysn�n�ho sv�ta �t�st� i zapomn�n�. Do sv�ta, kter� si sami
vybudovali sv�mi p�edstavami, sny a svou l�skou. Pro Petra a Lucii znamen� tato
l�ska ve v�le�n�ch letech �trapy a nejistoty nesm�rnou posilu, i kdy� se jejich
sny neuskute�n�.

O Velik�m p�tku sm��uj� jejich kroky do chr�mu na n�m�st� sv. Godarda. Dlouho
zde ml�ky stoj� a p�em��lej� o �ivot�, o sob�, o v�em, co je obklopuje. Ve
chv�li, kdy Lucie pol�b� Petra, se prohnul siln� pil��, o kter� se op�rali, a
oba je poh�bil pod sv�mi sutinami.

{\bf Petr Aubier} je osmn�ctilet� student, syn soudce. Nen�vid� v�lku a miluje
Lucii.

{\bf Lucie} je mlad� d�vka, kter� um� dob�e malovat; �iv� se malov�n�m
napodobenin. Jej� matka je d�lnice v tov�rn� na zbran�.

{\bf Romain Rolland} (29.1. 1866 - 30.12. 1944), syn not��e, studoval humanitn�
obory na Sorbonn� (zejm�na d�jiny um�n�), posl�ze se v�noval hudebn� v�d� a
historii. Krom� sv� pr�ce v �erven�m k���i tak� d�le psal --- zejm�na dramata a
biografie zn�m�ch osob: Michelangela, Beethovena �i Tolst�ho. Napsal tak�
rozs�hl� rom�n z hudebn�ho prost�ed� {\it Jan Kry�tof}.  Roku 1915 obdr�el
Nobelovu cenu.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Jaroslav Seifert
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Morov� sloup
}

\end{center}

Tato b�snick� sb�rka obsahuje ver�e z p�elomu �edes�t�ch a sedmdes�t�ch let.
Seifert ji cht�l napsat jako rozlou�en� ,,se svou zem�, do kter� u� posp�ch�m,
a sv�mi �ten��i, s kter�mi se lou��m''. I zde opou�t� pravideln� r�m a p�s�ovou
formu, pro n�j tak p��zna�nou. To v�e nahradil rytmizovanou pr�zou. Sb�rka
vy�la v Samizdatu.

V jednotliv�ch b�sn�ch se vrac� do sv�ho d�tstv�, ml�d�, vzpom�n� na mlad�
l�sky, nevyh�b� se t�matu smrti. V �vodn� b�sni ,,Na jedn� ze sv�ch d�vn�ch
p�edn�ek...'' p�ipom�n� sv� mrtv� p��tele b�sn�ky (Wolker, Hora, Halas) a
nostalgii st���, my�lenky na smrt zah�n� projekcemi milostn�ch z�itk�,
v�t�inou ji� jen �tr�kovit�ch. L�ska dod�v� �lov�ku chu� do �ivota, zachytil ji
jak v n�bo�ensk�m pojet�, tak i v erotick�m vztahu, jeho� vol�n� ob�toval
,,polovinu �ivota a mo�n� je�t� v�c''.

�enu oslavuje velice �asto, vid� v n� ,,samu p�knost �ivota'' {\it (Koloto� s
b�lou labut�)}. Z�itky z nemocnice mu prosv�tluj� kr�sn� o�i sest�i�ek. Stejn�
vztah jako k �en� m� Seifert i k rodn� zemi. ,,Byla mi mo�n� v�c ne� v�echny m�
l�sky najednou... A� tedy jej� kolena rozdrt� mou hlavu.'' {\it (Morov� sloup)}

V posledn� b�sni {\it A sbohem} vzd�v� hold b�snick� �innosti. Pou�il k tomu
slova, kter� jsou jeho skute�nou z�v�t�: ,,Poezie jde s n�mi od po��tk�.  Jako
milov�n�, jako hlad, jako mor, jako v�lka. N�kdy byly m� ver�e po�etil� a�
hanba. Ale za to se neomlouv�m. V���m, �e hledat kr�sn� slova je lep��, ne�
zab�jet a vra�dit.''

�esk� lyrick� b�sn�k, prozaik, publicista, p�ekladatel a autor zp�vn�ho ver�e
{\bf Jaroslav Seifert} se stal ve dvac�t�ch letech spoluzakladatelem, �lenem a
mluv��m um�leck�ho hnut� Dev�tsil - v t� dob� sepsal sb�rky jako {\it Sam�
l�ska}. V roce 1929 byl vylou�en z komunistick� strany, i kdy� redigoval �adu
komunistick�ch den�k� a avantgardn�ch �asopis�. Seifertovo b�snick� d�lo
sm��ovalo od prolet��sk� bojovnosti p�es poetistick� okouzlen� modern�
civilizac� a� k p�s�ov�mu opro�t�n� tvorby, vyjad�uj�c� citov� vztah k drobn�m
dar�m �ivota, k domovu a k n�rodn� kultu�e - nap�. {\it Jablko z kl�na}. B�sn�
reaguj�c� na fa�istickou okupaci posilovaly n�rodn� sebev�dom�, t�eba {\it
Zhasn�te sv�tla}. Od �edes�t�ch let se jeho poezie zm�nila --- zmizely r�my a
rytmick� pravidelnost, ver� zdrsn�l, p�ibyly t�ny melancholick� nostalgie,
�ivotn� bilance, plynut� �asu a motiv smrti, vzpom�nky na d�tstv� i na
dramatick� ud�losti �ivota.  V sedmdes�t�ch letech musel publikovat v
samizdatu, nebo� se zasazoval proti nesvobod� a podepsal Chartu 77. V t� dob�
napsal i svoji biografii {\it V�ecky kr�sy sv�ta}. V roce 1984 se stal prvn�m
(a dosud jedin�m) �esk�m laure�tem Nobelovy ceny za literaturu - bohu�el byl v
t� dob� ji� t�ce nemocen a zanedlouho tak� v Praze zem�el.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
William Shakespeare
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Othello
}

\end{center}

Kniha vypr�v� p��b�h urozen�ho mou�en�na ve slu�b�ch Ben�tsk� republiky, Othella.

Othello se zamiluje do Desdemony, dcery vlivn�ho sen�tora Barbanzia a tajn� se
oddaj�. Barbanzio se nedok�e sm��it s t�m, �e by jeho dcera byla �enou Maura a
chce, aby byl Othello potrest�n. Pak ale uzn� Desdemonino rozhodnut� a ustoup�.

Othello je povol�n na Cypr, aby jej chr�nil proti Turk�m. Desdemona p�ij��d� za
n�m a spolu s n� i Jago, jeho �ena Emilie a ben�tsk� �lechtic Roderigo. Jago
Othella velmi nen�vid�, u� proto, �e na m�sto n�m�stka Othello jmenoval sv�ho
dlouholet�ho p��tele Cassia a Jago je nyn� jen jeho pobo�n�kem. M� tak�
podez�en� (i kdy� nepravdiv�), �e mu �ena byla s Othellem nev�rn�.

S Roderigem, kter� miluje Desdemonu se smluvili, �e se Othellovi pomst�. Jago
vymysl� pl�n, opije Cassia v�nem a Roderigo ho vyprovokuje k rva�ce, p�i n�� je
poran�n Montano. Othello mus� Cassia sesadit. Cassio chce b�t znovu jmenov�n
Othellov�m n�m�stkem a proto pros� Desdemonu, aby se za n�j p�imluvila u sv�ho
mu�e.

Jago Othellovi vnukne my�lenku, �e je mu jeho �ena nev�rn� pr�v� s Cassiem.
Othello si mysl�, �e je k n�mu up��mn� a uv��� mu. Desdemona ho v tom je�t�
podporuje t�m, �e se Cassiovi sna�� pomoci a p�imlouv� se za n�j u sv�ho mu�e,
jak �asto to jen jde, aby mu odpustil a p�ijmul ho zp�t jako sv�ho n�m�stka.

Othello je ��len� ��rlivost� a sta�� mu jen p�r chatrn�ch d�kaz� vymy�len�ch
Jagem k tomu, aby si usmyslil, �e se Cassiovi i sv� �en� mus� pomst�t. Jago mu
sl�b�, �e se o Cassia postar� a p�emluv� Roderiga, aby ho zabil. Roderigo ho
v�ak jen zmrza�� a Cassio ho zabije.

Pr�v� v tu chv�li zardousil Othello v lo�nici Desdemonu. V�ichni p�ib�hnou do
Othellovi lo�nice a cht�j� mu pov�d�t o Roderigovi a Cassiovi, kdy� v tom
uvid�, co se stalo. A� te� Emilie zjistila, co m�l jej� man�el celou tu dobu v
�myslu. Ne� v�ak sta�ila promluvit, Jago ji zabil. Pot� se ke v�emu p�iznal a
�ekl, �e si v�e o t� nev��e vymyslil. V tu chv�li Othello pochopil, �e
Desdemona byla nevinn� a on ji zabil. Popadl d�ku a probodl se.

{\bf William Shakespeare} (1564---1616) byl nejv�t�� anglick� i sv�tov�
dramatik a b�sn�k.  Ji� p�ed rokem 1592 p�sobil jako herec a spisovatel v
Lond�n�. M�l p��stup do lond�nsk�ch pr�vnick�ch kolej� i ke  dvoru kr�lovny
Al�b�ty I.  (1533-1603), kde  se hr�ly  jeho hry.  Stal se  spolumajitelem a
dramatikem  vynikaj�c� lond�nsk� divadeln�  spole�nosti,  kter�  od roku 1599
hr�la  v nov�  ar�n�  'The  Globe'.  Shakespeare celkem napsal  asi 39
divadeln�ch  her. Do roku  1600 se zab�val  p�edev��m komediemi a  historick�mi
hrami  z anglick�ch d�jin.  Jeho d�lo  nenese ani  stopy po  antick� osudovosti
nebo po  st�edov�k� pod��zenosti  v��e, naopak  je sv�tsk�, jeho neoby�ejn�
rozmanit� hrdinov� jsou  sami str�jci sv�ho  osudu, jejich �iny  vypl�vaj� z
jejich  charakteru.  Nejsou to tak� jen nositel� idej�,  ale slo�it� a �asto
rozporn�, �ivouc�  povahy. Mezi jeho d�lo pat�� {\it Jak se v�m l�b�}, {\it Jak
se v�m l�b�} nebo {\it P�j�ka za opl�tku}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Sofokles
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Kr�l Oidipus
}

\end{center}

V칻ba ur�ila kr�lu Laiovi, �e ho jeho vlastn� syn usmrt� a o�en� se s jeho
man�elkou, svou matkou. Kdy� se mu narodil syn, p�ik�zal, aby mu probodli nohy
a pohodili v lese na ho�e Kithari�nu.

Otrok, kter� to m�l prov�st, ho ale odnesl past��i korinsk�ho kr�le. Kr�l
Polybos nem�l vlastn� d�ti, a proto ho p�ijal za sv�ho. Dal mu jm�no Oidipus,
co� znamen� "s opuchl�ma nohama." Vychoval ho, ale kdy� mu p�i hostin� opil�
p��tel vytkne jeho p�vod, odebere se Oidipus do delfsk� v�t�rny, aby se ot�zal
na rodi�e. Dozv� se, co je mu v�t�no, a opust� proto domn�l� rodi�e. Cestou
nev�domky zabije otce Laia.

Nedaleko Th�b  rozlu�t� z�hadu Sfingy a osvobod� m�sto od nestv�ry. Odm�nou
dostane kr�lovsk� tr�n a ruku ovdov�l� kr�lovny Iokast�. Zat�m v�ak nev�, �e je
jeho matkou.

Po n�kolika letech postihne Th�by stra�n� mor. T�m za��n� Oidipova trag�die.
Oidipus zjist�, �e mor bude su�ovat Th�by do t� doby, dokud bude ��t vrah kr�le
Laia. Pou�t� se do p�tr�n� a v�tec Teiresi�c mu nazna�� pravdu. On jej v h�dce
vyhost� z pal�ce.

Za v��m vid� sv�ho �vagra Kre�na, kter� se chce, dle sv�ho m�n�n�, zmocnit
tr�nu. Z toho d�vodu se pou�t� do h�dky i s Kre�nem. Po dal��m p�tr�n� ale
zji��uje, �e vrahem je z�ejm� on s�m.

Vysl�ch� mu�e, kter� vid�l Laiovu vra�du, tu se v d�ji objevuje past��, kter�
mu p�in�� zpr�vu o Polybov� smrti a mo�nosti n�stupu Oidipa na tr�n. Ten v�ak
vysv�tluje strach z n�vratu, proto�e si mysl�, �e je Polyb�v syn a �e ho m�
zab�t. Pastevec ho vyvede z omylu a �ekne mu, jak ho dostal od Laiova otroka a
dal kr�li Polybovi.

Po v�slechu Th�bsk�ho past��e se dozv�d� celou pravdu. Iokast� se ve sv�m
pokoji ob�s�. Oidipus, kdy� vid� co zp�sobil, se oslep�, aby nevid�l n�sledky.
Usm��� se s Kre�nem a po �ase je vyho�t�n z Th�b.

{\bf Sofokles} (496 p�.n.l. --- 406 p�.n.l.) byl �eck� dramatik. Narodil se v
Kol�nu u Ath�n, poch�zel z bohat�ch pom�r�, Perikl�v p��tel. Na jevi�ti se
objevil poprv� r.470        p�ed.n.l.  P�vodn� vystupoval s�m jako herec - pro
slab� hlas ale   musel jevi�t� opustit.  V roce 468 p�ed n.l. porazil Aischyla
v     sout�i dramatik�. Jako dramatik byl velmi �sp�n�; jeho dramatick� d�lo
obsahovalo asi 120 her, zachovalo se v�ak pouze 7 kompletn�ch trag�di� (nap�.
Antigona, �lektra �i Tr�ch��anky) a satyrsk� drama Sl�di�i.  Dramatu  p�isp�l
roz���en�m po�tu �len� souboru a zaveden�m t�et�ho herce a malovan�ch dekorac�.
D�le�it� bylo, �e nepsal tradi�n� d�jov�      sv�zan� triologie, ale jednotliv�
dramata. To napomohlo ke         zdramatizov�n� d�je.  Jeho tvorba je plna
p�esv�d�en� o nep�ekro�itelnosti odv�k�ch z�kon�: ti, kte�� se cht�li vyhnout
osudu, jsou potrest�ni a s nimi i cel� jejich rodiny.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Josef Kajet�n Tyl
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Strakonick� dud�k
}

\end{center}

Hra vypr�v� o l�sce mezi  �vandou a Dorotkou. Oba by  se cht�li vz�t, ale
jejich  l�sce nep�eje otec Dorotky, star�  hajn� Trnka. P���inou sporu jsou
pen�ze - �vanda, kter� ani svou matku nesta�il poznat, si vyd�l�v� pen�ze
hudbou na dudy. Ale v �ech�ch mu toto povol�n� nevyn��. Rozhodne se  tedy
vyd�l�vat pen�ze v cizin�. Doslechl  se toti�, �e v cizin� padaj�  do kapsy
hudebn�k�m tis�ce tolar�. Na sc�nu vstupuj� tak�  nadp�irozen� bytosti. Jednou
z nich je polednice, �vandova  matka, kterou Lesana, lesn� panna, vyhnala z
jej�ho spole�enstv�, proto�e m�la d�t�.  Rosava popros� lesn� panny, aby
o�arovaly �vandovy dudy:

\begin{verse}
"Dechn�te mu v jeho dudy\\
svoje sladk� zp�vy,\\
aby hran�m jeho v�udy,\\
kamkoli jen vkro��,\\
ztichly smutek, bol a hn�vy,\\
radostn� i slza tekla z o��;\\
by se ka�d� srdce na n�j sm�lo,\\
v�ak i zlat� odplaty mu p��lo!"
\end{verse}

�vanda tedy vyraz� do sv�ta, rozlou�� se s Dorotkou a sl�b� j�, �e bude koukat
jen na pen�ze. Na sv� cest� potk�v� v jedn� hospod� v cizin� Vocilku, chlap�ka
s ne p��li� dobr�mi vlastnostmi. Pro sv�j osobn� prosp�ch je kdykoli ochoten k
jak�koli �patnosti. Nezn� v�bec l�sku k vlasti a v�� silou nut� �vandu, aby
zradil krajany, kte�� se s n�m n�hodou potk�vaj� v  ji� zm�n�n� hospod�.
Kalafuna, jeho v�rn� p��tel a Dorotka se toti� vydali do sv�ta hledat �vandu,
proto�e dud�k do  Strakonic nep�i�el ani po osmi t�dnech, jak  sl�bil. Po
��astn�m shled�n� se �vanda  vyd�v� za princeznou Zulikou, aby ji  obveselil
svou hudbou, proto�e Zulika trp� ukrutnou skleslost�.

�kol se mu splnit poda��, ale dal�� probl�my �vandu neminou.  Zulika chce
odm�tnout sv�ho �enicha Alamira a m�sto toho si vz�t dud�ka. To samoz�ejm�
vyvol�v� rozho��en� u Dorotky, Alamira i u �vandy, kter� ale p�ekvapen�m na
svou obhajobu nic ne��k� a nen� schopen slova ani tehdy, kdy� str�e odv�d�j�
bou��c�  se Dorotku. Pak je �vanda zajat Alamirem. Z v�zen� se v�ak brzo
dostane.

Zde se na chv�li rozch�zej� osudy hrdin�. V�ichni se op�t setk�vaj� ve
Strakonic�ch. �vanda p�esv�d�uje Dorotku, �e ona  je jeho jedinou l�skou.
Dorotka ho v�ak neposlouch�  a chce od n�j jednou prov�dy.  Pot� nastupuje na
sc�nu Rosava,  kter� Dorotce sd�luje, �e pokud  ho o p�lnoci nevysvobod�  z
ritu�lu zl�ch duch�, �vanda zem�e.

Hra m� ��astn� konec, Dorotka �vandu zachr�n� a oba se zase udob��.


{\bf Josef Kajet�n Tyl} pat�� mezi nejv�znamn�j�� osobnosti n�rodn�ho obrozen�.
Byl to horliv� vlastenec, v�znamn� dramatik, ale psal i �l�nky a novely z
divadeln�ho prost�ed�, pokou�el se i o poezii. Nav�c byl v�znamn�m
organiz�torem besed i b�l�.

Tylova l�ska k divadlu se probudila vlivem profesora Klicpery na hradeckem
gymn�ziu. P�sobil n�jak� �as v ko�ovn� divadeln� spole�nosti a divadlu . Od roku
1842 ��dil �esk� p�edstaven� na vedlej�� sc�n� Stavovsk�ho divadla. Po por�ce
revoluce 1848/9 ode�el op�t ke ko�ovn� spole�nosti. Na p�elomu 40./50. let se
tak� tvo�� protitylovsk� fronta mezi divadeln�ky, kte�� ch�pou, �e je t�eba
tvo�it i n�ro�n� d�la. Tyl se sice nebr�n� kritice a soci�ln�m a dal��m o�ehav�m
probl�m�m, ale vet�ina d�la m� v sobe sentiment�ln� n�boj. Ostr� revolu�n�
n�boj z�sk�vaj� pozd�ji jeho posledn� hry vznikaj�c� po revoluci.

Popul�rn� byly Tylovy veselohry, kter� m�ly vzor v m�dn� v�de�sk� fra�ce.
Nejpopul�rn�j�� byla z�ejm� Fidlova�ka, v n�� poprv� zazn�la �kroupova p�se�
Kde domov m�j. Zvl�tn� skupinou jsou dramatick� b�chorky, co� jsou hry s
nadp�irozen�mi bytostmi, kter� dod�vaj� h�e kouzlo a symbolizuji lidov� n�zor,
�e p��roda tvo�� jednotu s �lov�kem.  Aktu�ln� my�lenky a situaci rozv�d�j� hry
s historick�m n�m�tem jako Kutnohor�t� hav��i (prvn� soci�ln� drama), Jan Hus
nebo Jan �izka z Trocnova a bitva u Sudom��e, kter� spole�n� jsou hrou
Tvrdohlav� �ena napln�ny revolu�n�mi ide�ly a demokratick�mi my�lenkami.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
V�lm�ki
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
R�maj�na
}

\end{center}

Z�kladn�m t�matem eposu je �ivotn� pou� k�alsk�ho prince R�my a jeho v�rn�
man�elky S�ty. R�ma byl ustanoven jako n�sledn�k k�alsk�ho tr�nu. Nevlastn�
matka jej v�ak p�inutila, aby na 14 let ode�el do vyhnanstv� a spr�vu st�tu
p�enechal jej�mu synovi.

R�ma, prov�zen� S�tou a mlad��m bratrem Lak�manou, se usadil v lese Dandace
jako poustevn�k.  Pro�il zde �etn� dobrodru�stv� a pobil mnoho d�mon�, kte��
kraj su�ovali. D�monsk� kr�l R�vana ze msty unesl S�tu do sv�ho kr�lovstv� na
ostrov� Lance (b�v� ne zcela pr�vem ztoto��ov�n s Cejlonem).

R�ma uzav�el spojenectv� s opi��m kr�lem Sugr�vou a pomoc� jeho arm�dy, veden�
gener�lem Hanum�nem, Lanku dobyl, R�vanu zahubil a S�tu osvobodil. V souladu s
po�adavky ortodoxn� tradice ji v�ak byl nucen zapudit, proto�e �ila u jin�ho
mu�e.

S�ta se v zoufalstv� vrhla do plamen� hranice, ale b�h ohn� ji nezran�nou
vr�til R�movi a vydal sv�dectv� o jej� bez�honnosti. Pot� se v�ichni vr�tili do
s�deln�ho m�sta Aj�dhji a R�ma se stal kr�lem.

�asem se v�ak znovu objevily pochyby o S�tin� ctnosti a ona se rozhodla podat
kone�n� d�kaz pravdy: po��dala bohyni Zemi, aby stvrdila jej� nevinu t�m, �e ji
p�ijme do sv�ho l�na. Zarmoucen� R�ma se z�ekl vl�dy ve prosp�ch sv�ch syn� a
ode�el na onen sv�t, kde se oba man�el� op�t ��astn� shledali.

Za autora je tradi�n� pova�ov�n {\bf V�lm�ki}, legend�rn� kaj�cn�k a sv�tec a
snad i historick� osobnost. Nejstar�� j�dro je bezesporu d�lem jednoho autora
b�sn�ka. V pozd�j��ch letech byl text zna�n� roz���en nep�vodn�mi autory. Jako
materi�l poslou�il cyklus pov�st� op��daj�c�ch postavu mytick�ho kr�le.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Vladislav Van�ura
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Rozmarn� l�to
}

\end{center}

D�j humorn� lad�n�ho i kdy� do ur�it� m�ry experiment�ln�ho rom�nu se odehr�v�
v Krokov�ch Varech, ,,m�st� bodr�m a po�estn�m'', a to b�hem pouh�ch t�� dn�.

Hlavn� postavou je Anton�n D�ra, majitel ���n�ch l�zn� na �ece Or�i, sportovec,
kter� o sv� zdrav� pe�uje nejr�zn�j��mi metodami, nap�. plav�n�m za ka�d�ho
po�as�. Na plov�rnu za n�m pravideln� p�ich�zej� jeho p��tel� major Hugo a
kanovn�k abb� Roch. Anton�n m� man�elku Kate�inu, �enu podez��vavou, nehezkou a
nep��jemnou. Do d�je v�razn� zas�hne kouzeln�k Arno�tek a jeho kr�sn� asistenka
Anna.

Je de�tiv� �ervnov� den a plov�rna zeje pr�zdnotou. Na p��telsk� popov�d�n�
p�ich�zej� za Anton�nem, mistrem plov�rensk�m, major Hugo (chytaj� spolu ryby)
a abb� Roch, jako v�dy s knihou. Jejich debat�m naslouch� Anton�nova �ena
Kate�ina, i kdy� si o nich mysl� sv�. Poklidnou idylu m�ste�ka v�ak naru��
p��jezd komediant�, provazolezce a kouzeln�ka Arno�tka a jeho pomocnice Anny.
Arno�tek p�ijde a� na plov�rnu, p�edvede n�kolik trik� a pozve v�echny na
ve�ern� p�edstaven� na n�m�st�.

Pan� Kate�ina je Arno�tkem okouzlen�. P�nov� se jdou ve�er pod�vat na
p�edstaven� a jim v�em zase u�aruje kr�sn� Anna. Po p�edstaven� ji Anton�n zve
na sch�zku. Sejdou se v noci na plov�rn�, ale p�istihne je podez��vav� Kate�ina
a nev��� Anton�nov� tvrzen�, �e Annu zachra�oval, kdy� se topila v Or�i
(namo�ili si �aty, aby ji oklamali). Kate�ina tal vyu��v� situace a odst�huje
se k Arno�tkovi.

Druh� den se o Aninu p��ze� uch�z� dokonce kanovn�k Roch, je v�ak napaden
m�stn�mi opilci a vyv�zne s natr�en�m uchem. Nechce, aby se to n�kdo dozv�d�l,
Anton�n mu ho proto p�i��v� h��kem na ryby.

P�i t�et�m p�edstaven� spadne Arno�tek z provazu a zran� se. Kate�inu u� nebav�
se o n�j starat, za��vat mu v�ci a ukl�zet, tvrd�, �e je po�estn� m칻anka.
Vrac� se tedy k Anton�novi a odpou�t� mu nev�ru. Anton�n t�m nen� p�ili�
nad�en, vzpom�n� na kr�snou Annu. O tu se posledn� noc pokou�� i major Hugo, je
v�ak zbit hol� samotn�m Arno�tkem. R�no komedianti odj��d�j� a �ivot v
Krokov�ch Varech se vrac� do star�ch kolej�.

Autor kritizuje malom칻�ck� zp�sob �ivota, charakteristick� p�etv��kou,
pasivitou, jistou omezenost�, pokryteckou mor�lkou, pr�zdnotou a nudou.

Zaj�mav� je jazyk rom�nu - spojen� archaism� a kni�n�ch v�raz� s hovorov�mi
prost�edky. Mnoz� ur�it� znaj� v�tu: ,,Tento zp�sob l�ta zd� se mi pon�kud
ne��astn�m.'' Je zde tak� v�razn� vyu�ito ironie. Cel� d�lo je je prostoupeno
jemn�m a poetick�m humorem, vy�aduje ale po �ten��i vn�mavost.

Rozmarn� l�to bylo i zfilmov�no, film re��roval Ji�� Menzel a hr�l v n�m nap�.
Rudolf Hru��nsk�. Premi�ru divadeln� adaptace Rozmarn�ho l�ta uvedla Divadeln�
spole�nost Petra Bezru�e v Ostrav� v lednu 2002.

�esk� spisovatel {\bf Vladislav Van�ura} je autorem pr�z s lyrick�mi prvky i
vyprav��sk�ch rom�n�, dramatik, filmov� sc�n�rista a re�is�r (nap�. sn�mk� {\it
Marijka nev�rnice}, {\it Na slune�n� stran�}, {\it P�ed maturitou}), autor
filmov�ch libret a poh�dkov� kn��ky. Narodil se v H�ji u Opavy, p�vodn�m
povol�n�m byl l�ka�. Jeho prozaick� d�lo, vych�zej�c� zejm�na z
experiment�ln�ho a expresivn�ho pojet�, se vyzna�uje hled�n�m nov�ch forem,
osobit�m slohem a jazykem, zejm�na v typick� v�tn� period� a v lexik�ln�ch
archaismech. Zahrnuje monumentalizaci chudoby, groteskn� apokalypsu, �sm�vnou
humoresku i jazykov� experiment. Ve t�ic�t�ch letech se obr�til k velkorys�
epice, spole�ensk�mu rom�nu a pov�dk�m. �asto pou��val hyperboly, parodii nebo
ironii. Byl synovcem spisovatele Ji��ho Mahena a prvn�m p�edsedou Dev�tsilu.
Po atent�tu na ���sk�ho protektora Reinharda Heydricha (1904---1942) byl zat�en
gestapem a popraven v koncentra�n�m t�bo�e v Praze--Kobylis�ch.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Jaroslav Vrchlick�
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Noc na Karl�tejn�
}

\end{center}

Je ustanoveno, �e na hrad Karl�tejn nesm� p�ij�t ��dn� �ena. Ale octnou se tam
zrovna dv�, a to v p�estrojen� za p�ata.  Jednou je Alena, nete� purkrab�ho,
kter� se vsadila s otcem o to, �e poda��-li se j� z�stat v noci na hrad�, sm�
si vz�t c�sa�ova karl�tejnsk�ho �enka Pe�ka. Druhou je c�sa�ovna. Ta se vydala
za c�sa�em, proto�e na n�ho ��rl�.

C�sa�ovna se vyzn� arcibiskupovi Arno�tovi, ten j� chce dok�zat nicotnost
jej�ch obav a postav� ji na str� p�ed c�sa�ovu lo�nici m�sto Pe�ka, kter� m�
p�edst�rat nemoc. Na z�mku jsou na n�v�t�v� �t�p�n Bavorsk�, kter� m�
diplomatick� posl�n� a jeruzal�msk� kr�l Petr, kter�mu se z�kon o nep��tomnosti
�en nel�b�. P�ed lo�nic� c�sa�ovou se Petr sna�� p�e pol�bit, to se br�n� a
zlom� mu me�. C�sa� vyjde, pozn� p�estrojenou c�sa�ovnu.

Arno�t pak vysv�tl� c�sa�i, �e cht�l c�sa�ovnu vyl��it ze zbyte�n�ch obav. Te�
se sna�� c�sa��t� man�el� odjet na hrad Karl�k, aby byl z�kon zachov�n, ale
nemohou z hradu, proto�e oba host� hl�daj� n�dvo��, aby d�vku lapili.

Zat�m Pe�ek sd�l� purkrab�mu, �e je Alena na hrad�. Purkrab� je rozl�cen,
zvl�t� kdy� se Pe�ek dovol�v� jeho sv�dectv� pro Alenina otce. Alena s Pe�kem
jsou ve str�nici. C�sa� ji� chce prozradit c�sa�ovninu p��tomnost host�m, ale
Arno�t douf� ve ��astnou n�hodu. A tu mu skute�n� purkrab� s n��kem ozn�m�, �e
je na hrad� jeho nete� a �e byla p�etem p�ed c�sa�ovou lo�nic�. C�sa�ovnina
�est je tak zachr�n�na.

�t�p�n zat�m naraz� ve str�nici na Alenu, ta s n�m �ermuje, ale Karel zaraz�
boj a vytkne v�vodovi, �e bojuje s d�vkou. Pak na oko propou�t� Pe�ka ze
slu�by, ale vz�p�t� ho pasuje na ryt��e a d�v� mu d�m v Praze, aby se mohl
o�enit s Alenou. Zat�m se c�sa�ovna p�evl�kla a p�i�la, jako by zabloudila na
hrad. Karel ji hned chce doprovodit na Karl�k. Tak jsou oba nep��jemn� host�
odbyti. �t�p�n krom� toho nepochodil ani se sv�m diplomatick�m posl�n�m.

{\bf Jaroslav Vrchlick�} (1853---1912, vlastn�m jm�nem Emil Fr�da) byl �esk�
b�sn�k, dramatik,  p�ekladatel, liter�rn� a  divadeln� kritik,  hlavn�
p�edstavitel lum�rovsk�  poezie. Po  gymn�ziu (1872) a t��let�m studiu
filosofie a historie  na filosofick� fakult� byl v roce 1893 jmenov�n
profesorem srovn�vac�ch d�jin liter�rn�ch na �esk� univerzit�. Z�kladem jeho
b�snick� tvorby, pln�  smyslovosti, bohat� obraznosti a vnit�n�ho  neklidu, je
v�ra v  uskute�nitelnost lidsk�ch ide�l� a  napln�n� z�kladn�ch hodnot  �ivota
- psal lyriku intimn�, p��rodn� i vlasteneckou.  T�maticky i form�ln� pomohl
vyrovnat �eskou poezii s evropskou. Rozs�hlou p�ekladatelskou �innost� z mnoha
jazyk� (zejm�na z ital�tiny a francouz�tiny, ale i angli�tiny, n�m�iny a
dal��ch) p�isp�l k pozn�n� sv�tov� literatury v �esk�m prost�ed�.  Sv� p�eklady
nav�c doprov�zel liter�rn�mi studiemi a eseji.  Byl otcem Evy Vrchlick�. Zem�el
v Doma�lic�ch. Mezi jeho v�znamn� d�la pat�� d�le {\it Hippodamie}, {\it Selsk�
balady}, {\it P�sn� poutn�ka} �i {\it Okna v bou�i}.


\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Oscar Wilde
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Jak je d�le�it� m�ti Filipa
}

{\it The Importance of being Earnest}

\end{center}


D�j t��aktov� hry s hrav� dvojzna�n�m titulem se to�� kolem nedorozum�n�, kter�
zp�sobuj� dva p��tel� --- Jack Worthing a Algernon Moncrieff. Mlad� gentlemani si
vymysleli fiktivn� osoby --- Jack kdesi na venkov� p��tele Bunburyho a Algernon
zh�ral�ho bratra Filipa. Jejich existence jim pak umo��uje r�zn� eskap�dy. P�i
pobytu v Lond�n� se Jack (vyd�vaje se za Filipa) sezn�m� s Algernonovou
sest�enic� Gwendol�nou Fairfaxovou a zamiluje se do n�. Gwendolina souhlas� se
zasnouben�m, nebo� je mimo jin� okouzlena jeho jm�nem. Jej� m�n� romantick�
matka lady Bracknellov� se v�ak p�d� po jeho p�vodu a Jack p�izn�v�, �e je
nalezenec, kter�ho kdosi odlo�il do �schovny zavazadel na n�dra�� Victoria.
Matka, �okov�na takovou v�st�ednost�, mu k�e obstarat si co nejd��ve
d�v�ryhodn�ho rodi�e.  Algernon zjist�, �e na p��telov� venkovsk�m s�dle �ije
Jackova schovanka Cecilie, nav�t�v� v jeho nep��tomnosti d�m, vyd�vaje se za
zka�en�ho bratra Filipa. Do Cecilie se na prv� pohled zamiluje a Cecilie,
p�itahovan� u� dlouho tajemnou existenc� nezn�m�ho Filipa, do n�ho t�.
Objevuje se tu Gwendolina a ob� d�vky se rychle sp��tel�. Po kr�tk�m
nedorozum�n� a z�pase o Filipa se v�e vyjasn�.  P�ij��d� lady Bracknellov� a
pozn�v� v Ceciliin� vychovatelce sle�n� Prismov� ch�vu, kter� pe�ovala o d�t�
jej� sestry, s n�m� p�ed l�ty beze stopy zmizela.  Prismov� vysv�tluje, jak
omylem zam�nila rukopis sv�ho rom�nu za sv��en� d�t�, a tak se nemluvn� ocitlo
v n�dra�n� �schovn�. Toto d�t� je Jack, ve skute�nosti Algernon�v star�� bratr,
vskutku pok�t�n� jako Filip. Oba mlad� p�ry se zasnubuj�.

{\bf Oscar Wilde} je anglick� dramatik, prozaik a b�sn�k, p�vodem Ir. �ivotem i
d�lem okouzloval i �okoval lond�nskou spole�nost jako ok�zale v�lu�n� a p�esto
typick� p�edstavitel doby dekadence. Nach�zel z�libu v symbolech a slo�it�
fantazii.  Mezi jeho dal�� d�la pat�� nap��klad {\it ��astn� princ a jin�
poh�dky} (nap�.  {\it Slav�k a r��e}), {\it Ide�ln� man�el} nebo {\it Obraz
Doriana Graye}.

\newpage

\begin{center}

{\large \bf
Ji�� Wolker
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
T�k� hodina
}

\end{center}

T�k� hodina je dobou dozr�n� chlapce v mu�e, sn�lka v bojovn�ka. Chlapec sm�
stav�t vzdu�n� z�mky, mu� ,,alespo� skute�nou hospodu u silnice pro u�l�
poutn�ky a pro poutnice''.

Miz� hrav� b�snivost i radostn�, d�v��iv� vztah k sv�tu. B�sn�k�v hlas zv�n�l,
je v n�m smutek, bolest, soud i bojov� odhodl�n�. Wolker hled� na spole�nost
n�hle jin�ma o�ima a vykresluje z�eteln� soci�ln� konflikt. V b�sni {\it Tv��
za sklem} tak tenk� hranice skla odd�l� v�rostka z ulice, kde je ,,b�da a
sn�h'', od sv�ta lhostejn�ho p�epychu, kreslen�ho v ironick� karikatu�e.
Wolker�v ��astn� vztah se tak z �lov�ka zu�uje na prolet��e, spole�ensk�
vyd�d�nce.

Kolem je�t� dozn�v� d�dictv� v�lky, je hlad a drahota, soci�ln� a politick�
nepokoje zesiluj� zpr�vy z revolu�n�ho Ruska (b�se� {\it Fotografie}). V b�sni
{\it Mirogoj} se tak mrtv� z v�le�n�ho h�bitova t��: ,,Pov�z mi, �iv�, pro�
jsem um�ral?''. Zima, hlad i po��tky nemoci dol�haj� na autora i osobn�.
Revolu�n� poezie se sna�� zp��stupnit i prost�mu �ten��i, proto se sb�rka vrac�
k epice a poezie je sp��e jednodu��� a p��mo�ar�.

{\it Balada o nenarozen�m d�t�ti} vypr�v� p��b�h chud�ch milenc�, jejich�
,,d�t� se nesm� narodit''. V jej�m dozn�n� je v�ak c�tit aspo� n�znak nad�je:
,,nenarod� se?''

Nej�dern�j�� je z�ejm� {\it Balada o snu}, kter� je vyzn�n�m nov� revolu�n�
v�ry. ,,Tady jsou syt�, tady hladov�...'' Je-li sv�t ,,do p�le roz�at�,
um�r�''. ��m tedy ho l��it? Jan a Marie baladick�mu zlu v z�v�ru nepodlehnou,
jdou je sm�st v z�stupu s druh�mi prolet��i. ,,Nemaj� dobr� srdce jen, ale t�
dobr� p�sti.'' Wolker se p�i tom v�ak sna�� z�stat humanistou. Plyne to z
d�razn� pointy: ,,Ruce jsou zbran� --- srdce �t�st�!''

Lyrika sb�rky pat�� l�sce, ale v�dy zra�ovan� a zrazovan�, �asto i ot�zce
smrti.  Ustupuje v�ak z�eteln� od k�es�anstv�: ,,Nesla� �e�, kn�e, bla�enou
du��.'' {\it (Poh�eb)}. A {\it Balada o o��ch topi�ov�ch} emotivn� shrnuje a
ut�uje:

\begin{verse}
D�ln�k je smrteln�, \\
pr�ce je �iv�, \\
Anton�n um�r�, \\
��rovka zp�v�: \\
�eno m� --- �eno m�, \\
nepla�!
\end{verse}

{\bf Ji�� Wolker} byl patrn� jedn�m z nejv�zna�n�j��ch p�edstavitel�
prolet��sk� poezie, po maturit� na prost�jovsk�m gymn�ziu studoval pr�va v
Praze. Od roku 1922 byl tak� �lenem Dev�tsilu. Mezi jeho dal�� d�la pat�� {\it
Host do domu} a posmrtn� sebran� {\it Z poz�stalosti}. V��il v dobro a v
mo�nost vykoupen� lidsk� b�dy pokornou l�skou a tou�il po sbrat�en� lid�.
Sta�il vyr�st v mluv��ho mlad� revolu�n� pov�le�n� generace. Zem�el v�ak v
nedo�it�ch 24 letech na TBC.

\newpage
\end{document}
