\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Jan Hus
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
O c�rkvi
}

\end{center}


Nejd�le�it�j�� Hus�v latinsk� spis {\it De ecclesia}:

Latinsk� spis samostatn� zpracov�v� n�kter� ot�zky a n�zory vysloven� ji�
Johnem Wycliffem. V n�m Hus vyslovil n�zor, �e pape� �ij�c� v h��chu nen�
hlavou c�rkve, dokonce nen� ani jej�m �lenem. Tak je ov�em mo�no odep��t pape�i
poslu�nost a neuzn�vat jeho autoritu.

Hus nevid� hodnotu a d�stojnost �lov�ka v jeho spole�ensk�m postaven� a ��ad�,
kter� zast�v�, ale v jeho �ivot� mravn�m a zbo�n�m, �i nemravn�m a bezbo�n�m.
Husova kritika hluboko zas�hla c�rkev a pape�stv�, je� nepr�vem odvozovalo svou
moc a postaven� p��mo od Krista, a� bylo ustanoveno teprve c�sa�em
Konstantinem.

Hus se postavil proti nadst�tn� univerz�lnosti katolick� c�rkve, polo�il sv�m
schv�len�m p�ij�man� pod oboj� zp�sobou z�klad nov� n�rodn� c�rkve a podn�til
revolu�n� touhy lidu po soci�ln� spravedliv� spole�nosti.

{\bf Jan Hus} se narodil v Husinci u Prachatic, roku 1400 byl vysv�cen na
kn�ze. Od roku 1402 k�zal �esky v kapli Betl�msk�. Byl v�d�� osobnost� cel�ho
husitsk�ho hnut�, sepsal �adu d�l od {\it Postilly} p�es {\it Vieklad viery} a�
po {\it Listy z Kostnice}. Byl nejen u�encem, vysoko�kolsk�m u�itelem, ale i
lidov�m kazatelem a spojoval takto ve sv� �innosti teorii i praxi. Kolem roku
1409 v�znamn� zas�hl i do politiky t�m, �e se zaslou�il o vyd�n� Kutnohorsk�ho
dekretu. 6.7.1415 byl up�len jako kac��.

\begin{verse}
Hledej pravdu, sly� pravdu,\\
u� se pravd�, miluj pravdu,\\
prav pravdu, dr� pravdu,\\
bra� pravdu a� do smrti!
\end{verse}

\end{document}
