\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Jan Neruda
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Malostransk� pov�dky
}

\end{center}


{\bf \large  O m�kk�m srdci pan� rusky}

   Pov�dka pojedn�v� o pan� Rusce, kter� byla ��astna skoro ka�d�ho poh�bu na Mal� Stran�. Nyn� za�la na poh�eb pana Vel�e,
   usm�vav�ho dobr�ck�ho kupce. Tato star� pan� nadprost�edn� v��ky ale mrtv� pomlouvala. Bylo j� tedy zak�zano chodit na
   poh�by.

   As po p�l roce vyst�hovala se ze sv�ho domu a najala sob� byt zrovna vedle Oujezdsk� br�ny. Tady musel ka�d� funus kolem.
   A kdy� �el jak�koli, vy�la dobr� pan� Ruska v�dycky p�ed d�m a srde�n� plakala."

{\bf \large  Ve�ern� �plechty}

   Hovora, Kupka, Novoml�nsk� a J�kl - to jsou �ty�i kamar�di, kte�� se pravideln� v noci sch�zej� na malostransk�ch
   st�ech�ch a rozpravuj� o tom, co se v posledn� dob� odehr�lo zaj�mav�ho, a celkov� o �ivot�. Tentokr�t ka�d� z nich
   zavzpom�nal na svou nejstar�� vzpom�nku, se kterou se s ostatn�mi pod�lil. Ke konci pov�dky J�kl hovo�� o d�vce, kterou
   m�l velmi r�d a o kter� si myslel, �e by s n� mohl pro��t ��astn� rodinn� �ivot, kdyby nezjistil, �e v srdci chov� n�koho
   jin�ho.

{\bf \large  Doktor kazisv�t}

   Pan Heribert byl l�ka�em. Vystudoval medicinu, ale nikoho nel��il. Z jeho chov�n� bylo jasn�, �e o nikoho nestoj�. Nikoho
   nepozdravil, na pozdravy jemu adresovan� neodpov�dal, s nik�m nemluvil, na ulici udr�oval velk� odstup od v�ech lid� a kdo
   s n�m cht�l mluvit, tomu pan Heribert nikdy nedal p��le�itost, aby doty�n� sd�lil, co m� na srdci. Lid� ho za�ali
   pova�ovat za n�co takov�ho, �emu se ��k� "zka�en� student". Pro v�echny se stal doktorem Kazisv�tem.

   Jednoho dne se v�ak dr. Heribert necht�n� dostal do poh�ebn�ho pr�vodu. V t� chv�li n�jac� mlad�c� pokl�dali rakev s
   �dajn� mrtv�m panem Schepelerem na v�z. Snad jejich ne�ikovnost�, nebo tomu tak cht�l �ivot s�m, rakev se p�ev�ila na
   jednu stranu a z vozu vypadla, p�i�em� se otev�elo v�ko od truhly a ruka mrtv�ho vypadla ven.

   Vtom se pan Heribert sklonil k nebo�t�ku Schepelerovi a zjistil, �e nen� mrtev, pouze je strnul�, z�ejm� omdlel. L�ka� m�l
   pravdu, neb�t jeho z�sahu, byl by pan Schepeler poh�ben za�iva.

   R�zem pana Heriberta m�li malostran�t� r�di, noviny o n�m psaly a cel� Mal� Strana na n�j byla py�n�. Dr. Heriberta cht�li
   za l�ka�e v�ichni spole�ensky vysoce postaven� lid�.

   Ale on jako by nevid�l a nesly�el. St�le lidmi opovrhoval a nehl�sil se k nim.

   Te� se mu v�eobecn� ��kalo "doktor Kazisv�t".

{\bf \large  Jak si nakou�il pan vorel p�novku}

   Pov�dka vypr�v� o panu Vorlovi, kter� se rozhodl otev��t na Mal� Stran� krupa�sk� obchod. V t�ch m�stech u� jeden takov�to
   obchod byl a malostran�t� nevid�li d�vod, pro� by zde m�l b�t je�t� jeden. Nav�c krupa�stv� bylo v dom�, kde nikdy ��dn�
   obchod nebyl. A k ve�ker� t� nespokojenosti lid� je�t� p�ihr�val fakt, �e pan Vorel je cizinec, nenarodil se na Mal�
   Stran� a tud�� neznal a tedy i nedodr�oval malostransk� zvyky.

   Krupa�stv� bylo 16. �nora 184? otev�eno. Pan Vorel si ��kal: "V�ak oni p�ijdou," a zap�lil si svou novou p�novku a bafnul.
   Do obchodu ale nikdo nep�ich�zel, jen ka�dou st�edu �ebr�k pan Vojt��ek. ��m byl prodava� mrzut�j��, t�m mohutn�j��
   kotou�e se mu vinuly z �st.

   Po p�r m�s�c�ch mu bylo jasn�, �e bude muset krupa�stv� zav��t. To v�ak nep�enesl p�es srdce a ob�sil se.

   Malostransk� policejn� komisa� s�hnul do kalmuku nebo�t�kova a vyndal z n�ho d�mku. Dr�el ji k sv�tlu a pravil: "Tak
   kr�sn� nakou�enou p�novku jsem je�t� nevid�l - pod�vejte se!"

{\bf \large  U t�� lili�} 
   Byla tepl� letn� noc a Jan Neruda sed�l pod d�ev�n�mi ark�dami hostince U T�� lili� pobl�� Strahovsk� br�ny. Pot�, co se
   strhla venku siln� bou�e, �el Neruda do sal�nku, kde tan�ila d�vka, kter� se mu velmi l�bila. Pak n�hle d�vka odb�hla
   pry�. Kdy� se vr�tila, dozv�d�l se, �e jej� matka pr�v� um�ela. Chytl j� za ruku a �el d�le do ark�d. P�itiskla se k n�mu.
   Bylo mu, jako by musel vyp�t tu zlot�ilou du�i z n�.


�esk� b�sn�k,  prozaik,  novin��, fejetonista,  divadeln�k,  liter�rn� a
v�tvarn�  kritik a hlavn�  p�edstavitel  generace m�jovc� {\bf Jan Neruda} po
maturit� na gymn�ziu (1853) studoval pr�va a filosofii. Byl redaktorem den�k�
'�as' (1861), 'Hlas' (1862-64) a 'N�rodn� listy'  (1865-91)  a  beletristick�ch
�asopis�  'Obrazy  �ivota'  (1859-60), 'Rodinn�  kronika'  (1863),  'Kv�ty'
(1865-67) a 'Lum�r' (70. l�ta). Ve  sv� dob� byl cen�n p�edev��m jako
�urnalista, jeho b�snick� d�lo ocenila a�  generace lum�rovc�. V  ran� b�snick�
tvorb� vyj�d�il  svou  romantickou rozervanost,  kterou zahalil  do ironie  a
provokativn�ho cynismu. Pozd�ji byl pr�kopn�kem realistick�ho pohledu na sv�t v
poezii i v pr�ze. Vr�til se k obrozensk� tradici lidov�ch balad, k�es�ansk�ch
m�t� a historick�ch romanc�, aby je  p�ibl��il sou�asn�mu vn�m�n�. Stal se
zakladatelem modern�  �esk� fejetonistiky - napsal  p�es dva tis�ce  fejeton�
cestopisn�ho, z�bavn�ho,  um�lecko-kritick�ho, politick�ho,  soci�ln�ho,
osv�tov�ho a kulturn�ho  charakteru. Jeho mnohotv�rn�  a jazykov� modern�
publicistick� styl ovlivnil  dal�� v�voj  �esk� �urnalistiky. Zem�el v rodn�
Praze. Mezi jeho nejv�znamn�j�� d�la m��eme za�adit {\it Knihy ver��}, {\it
Prost� motivy}, {\it Zp�vy p�te�n�} �i {\it Trhani}.

\end{document}
