\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
Milan Kundera
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Nesmrtelnost
}

\end{center}

Slavn� Kunder�v rom�n (dops�n 1988, vyd�n ve francouz�tin� roku 1990) je
my�lenkov� i form�ln� n�ro�n� d�lo, s�m autor ��k�: ``Chce-li bl�zen, kter� je
je�t� dnes p��e, chr�nit sv� rom�ny, mus� je napsat tak, aby se nedaly
adaptovat, jin�mi slovy, aby se nedaly vypr�v�t.'' Rom�n se v�ak bez p��b�hu
neobejde, poj�me tedy po obsahu jednotliv�ch d�l�.

Prvn� d�l ``Tv��''. Autor �ek� u baz�nu na p��tele profesora Avenaria a zaujme
ho gesto star�� �eny, gesto graci�zn�ho m�vnut� rukou na rozlou�enou, gesto
ml�d� a sv�dnosti, gesto, kter� mu p�ipomene Agnes - v t� chv�li vymy�lenou
postavu rom�nu (ji� zde se sm�uj� my�lenky i �asy). Agnes je man�elkou Paula,
maj� dceru Brigitu, v�znamnou �lohu sehraje Laura, sestra Agnes.

Posun na po��tek 19. stolet� a historicky podlo�en� vztah J. W. Goetha a mlad�
Bettiny von Arnim (za svobodna B. Brentano) je druh� z�sadn� motiv rom�nu,
kter� sledujeme ve druh�m d�le ``Nesmrtelnost''. V�voj platonick�ho vztahu
hodnot� Kundera: ``Nebyla to l�ska. Byla to nesmrtelnost.'' A d�le: ``�lov�k
po��t� s nesmrtelnost� a zapomene po��tat se smrt�.'' V z�v�ru je fiktivn�
rozhovor Goetha s Hemingwayem, kde vyjad�uj� z nesmrtelnosti hr�zu.

Ve t�et�m d�le ``Boj'' se vrac�me k p��b�hu Agnes a Laury. Laura je rozveden�,
soust�e�uje se na po�itky sv�ho t�la, p�edev��m ve vztahu k mlad�mu milenci
Bernardu Bertrandovi, jejich vztah je v�ak po dvou letech v krizi a sv�
sebevra�edn� sklony �e�� Laura dobro�innou akc� ve prosp�ch malomocn�ch.
Zd�nliv� usedl� Agnes nen� p��li� ��astn� s Paulem, kter� je nav�c vyhozen z
m�sta rozhlasov�ho redaktora. Laura se vyrovn�v� s rozchodem, st�le v�c v�ak
tou�� po man�elovi sv� sestry, Paulovi.

�tvrt� d�l m� n�zev ``Homo sentimentalis'' a vrac� se k t�matu Goetha a
Bettiny. Jejich p��pad se dost�v� k v��n�mu soudu, za sv�dky v t�to cause
vystupuj� slavn� spisovatel� R. M. Rilke, R. Rolland, a P. Eluard. �sty t�chto
velik�n� (p�id�v� se i Beethoven) i �sty sv�mi vyjad�uje Kundera sv� n�zory na
evropskou du�i, na nesmrtelnost. P�ekvapiv� se v t�to chv�li dozv�d�me, �e
Agnes zem�ela a �e vdovec Paul a jeho �vagrov� Laura se stali milenci. A v
z�v�ru Goethe a Hemingway: ``Byl jste odsouzen k nesmrtelnosti za h��ch ps�t
knihy.''

Titul p�t�ho d�lu ``N�hoda'' je �mysln�. Autor vypr�v� Avenariovi o zpr�v� v
rozhlase, podle kter� se n�jak� d�vka rozhodla sp�chat sebevra�du usednut�m na
silnici. Ve snaze vyhnout se j� byly hav�rie, byli mrtv�. D�vka pak ode�la... A
prol�n�n� �asu a prostoru Kundera hned vyu��v� - Agnes n�sledn� um�r� jako ob�
hav�rie z p�ede�l� zpr�vy.

�est� d�l ``Cifern�k'' je zd�nliv� mimo d�jovou linii. Objevuje se sou�asn�
postava Rubense, n�sleduj� �vahy o �ase, zv�rokruhu, astrologii, klasifikace
Rubensovy erotiky. Neust�le se vrac� ``loutnistka'', milenka, na kterou nem��e
zapomenout. Telefonuje k n� dom�, dozv�d� se, �e je mrtv� - byla to Agnes. A
jej� nesmrtelnost pro n�ho znamen� konec sexu�ln�ho �ivota.

Sedm�, z�v�re�n� d�l, se jmenuje ``Oslava''. Jsme op�t u baz�nu, setk�vaj� se
zde autor, Avenarius i rom�nov� postava Paul.  Op�t se prol�n� realita a
liter�rn� fikce. Z baz�nu vystupuje Paulova �ena Laura a lou�� se t�m kr�sn�m
�ensk�m gestem, kter� inspirovalo autora v prvn�ch ��dc�ch rom�nu.

V Kunderov� rom�nu je my�lenka d�le�it�j�� ne� p��b�h. A nesmrtelnost? Je v�ude
jinde ne� tam, kde j� stav�me pomn�ky. A je v�bec nutn�?

{\bf Milan Kundera} je b�sn�k, dramatik a prozaik. Narodil se roku 1929, po
studiu hudebn� skladby a filmov� fakulty p�sobil jako vysoko�kolsk� pedagog a
profesion�ln� spisovatel. Od roku 1974 �ije trvale ve Francii, kde z�skal �adu
liter�rn�ch ocen�n�. Spisovatelskou dr�hu zah�jil b�snickou tvorbou ({\it
�lov�k zahrada �ir�}), uvedl se i jako dramatik ({\it Pt�kovina}), t�i�t� jeho
tvorby je v�ak v pr�ze - p��e pov�dky ({\it Sm�n� l�sky}) i rom�ny ({\it
�ert}, {\it Val��k na rozlou�enou}).


\end{document}
