\documentclass[a4paper,12pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{latexsym}
\frenchspacing
\csprimeson
\pagestyle{empty}
\textwidth 16.5 cm
\oddsidemargin 0 cm
\topmargin -1.5 cm
\textheight 25 cm
\parskip 6pt
\overfullrule = 5pt
\emergencystretch = 2pt

\begin{document}

\begin{center}

{\large \bf
V�clav Havel
}

\bigskip

\sffamily{\Huge
Zahradn� slavnost
}

\end{center}

Jednoduch� d�j vych�z� ze znalosti psychologie �esk�ho �lov�ka st�edn�ch
vrstev, jedo� z�sadami je: do ni�eho se nepl�st, nevyj�d�it p�esn� sv�j n�zor,
ale pokusit se vyu��t situace a z�skat n�jak� v�hody.

I hrdinov� Zahradn� slavnosi - man�el� Old�ich a Bo�ena Pludkovi se sv�mi syny
Hugem a Petrem - jsou t�mito typy. Jejich p�izp�sobiv� �ivotn� filozofie zapad�
dob�e do celkov�ho spole�ensk�ho marasmu, kter� je vykreslen v postav�ch
zd�nliv� o n��em rozhoduj�c�ch (pracovn�k Zahajova�sk� slu�by Plz�k, jej�
�editel, tajemn�k i vlivn� mu� "v pozad�" Kalabis).

Kdy� je Hugo Pludek posl�n sv�mi rodi�i na zahradn� slavnost likvida�n�ho ��adu
hledat �dajn� vlivn�ho Kalabise, rozjede se absurdita hry na �ivot. Strach o
sv� postaven� znemo��uje norm�ln� my�len�, i snaha p�izp�sobit se spole�ensk�
norm� za cenu ztr�ty vlastn� identity a obludn� pod��zenost fungov�n�
byrokratick�ho mechanismu vy�s�uj� v jeden logick� z�v�r.

Hlavn� hrdina Hugo Pludek si p�i sv� �sp�n� v�prav� za z�sk�n�m lep��ho
spole�ensk�ho postaven� osvojuje pot�ebn� znaky my�len� a chov�n� tak dokonale,
�e ho vlastn� rodi�e nepozn�vaj�. Hra odkr�v� absurditu �ivota, kter� se z��k�
vlastn� identity a p�izp�sobuje se vn�j�� moci.

{\bf V�clav Havel} (1936) je �esk� dramatik rozv�jej�c� principy absurdn�ho
divadla, esejista a publicista, politik. P�i zam�stn�n� vystudoval  st�edn�
�kolu a v  60. letech obor  dramaturgie na divadeln�  fakult� 'Akademie
m�zick�ch um�n�'. �len �asopisu 'Tv��', pozd�ji dramaturg 'Divadla Na
z�bradl�'.  Po roce 1968  byl donucen odej�t z divadla -  ur�it� �as pracoval
jako  d�ln�k, sou�asn� se v�noval  autorsk� tvorb� a ob�ansk�m  aktivit�m.
P�isp�val do samizdatov�ch edic  a do  'Lidov�ch novin'.  Za totality  se stal
p�edn� osobnost�  nez�visl�ch  ob�ansk�ch iniciativ, pro svou �innost byl
n�kolikr�t v�zn�n. Spoluzakladatel a jeden z prvn�ch  signat��� a mluv��ch
'Charty 77'  a 'VONS' (1978). V  l�t� 1989  inici�tor petice  'N�kolik v�t',
na podzim  pak vedouc�  osobnost opozice,  kter� jednala  s p�edstaviteli
komunistick�ho re�imu, a spoluzakladatel 'Ob�ansk�ho f�ra', pozd�ji prezident.
Mezi jeho dal�� d�la pat�� {\it D�lkov� v�slech}, {\it Largo desolato} nebo
{\it Audience}.


\end{document}
